kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Ja, jeg tror, at de ydelser, der blev indført efter valget i 2015, altså hvor man ændrede kontanthjælpen og man lavede et kontanthjælpsloft og også en integrationsydelse, har haft, hvad jeg vil kalde en positiv effekt på asyltilstrømningen. Det er også præcis derfor, at vi ikke ønsker at gå tilbage til det gamle kontanthjælpssystem. Jeg tror også, det er vigtigt at huske på, at den socialdemokratiske indenrigsminister Thorkild Simonsen, som i 1998-99 lavede den første integrationsydelse, netop gjorde det ud fra nogle af de overvejelser, vi to står og taler om i dag. Det var Socialdemokratiet, der fandt på de her ydelser. Vi har ikke været tilfredse med, hvordan de indtil videre er blevet skruet sammen, og vi er særlig utilfredse med, at de er blevet ændret så mange gange de sidste to årtier. Lad os nu prøve i fællesskab at se, om vi ikke kan finde det rette niveau.

Svar:  Jeg tænker, at ministeren peger på den ydelseskommission, som skal i gang med at arbejde forhåbentlig om et øjeblik. Og der kan være rigtig meget fornuft i at få kigget på det. I forhold til det arbejde er ministeren så enig i, at Princeton Universitys undersøgelse skal være en del af det arbejde, som ydelseskommissionen skal i gang med at lave?
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Man skulle tale lidt hurtigt for at nå det hele inden for 5 minutter, så det var grunden til den resolutte stemmeføring. Vi mener godt, man kan bruge forsvaret uden for de danske grænser. Det har vi faktisk også skrevet i bemærkningerne. Det er ikke det, det handler om. Men der skal være en trussel mod Danmark, og det er det, der er afgørende. Vi skal ikke deltage i krige, når der ikke er tale om en trussel imod Danmark. Vi skal ikke deltage i operationer, hvor man kun gør det for at indføre menneskerettigheder. Det kunne være Libyen, det kunne være Kosovo. Det er ikke i orden. Men når der er en trussel mod Danmark – det kan være ganske tæt ved vores territorium, men det kan også være langt fra vores territorium – så skal vi selvfølgelig deltage. Og der giver det jo fuldstændig mening at bekæmpe al-Qaeda i Afghanistan, hvor vi var truet, og det giver mening at bekæmpe Islamisk Stat i Irak og Syrien.

Svar:  Så ud over Irak, som jeg tidligere har fået bekræftet var en fejl, viser det sig også nu, at vi heller ikke skulle have deltaget i Kosovo og Libyen. Derfor mangler jeg jo at få at vide, hvad det så er, man kan deltage i. Man kan altså godt deltage, når det er noget, der handler om muslimer, og ellers bryder man sig ikke om det. Det er sådan, jeg næsten hører ordføreren formulerede det. For der er jo en lang række andre steder, hvor vi har været inde – også sammen med vores alliancepartnere i NATO – og hvor det giver god mening. Hvad skulle problemet være i det? Hvad er det, ordføreren har imod, at vi deltager sammen med andre i også at fremme en fredelig udvikling og stabilisere. Det kan være både kapacitetsopbygning og en lang række andre forskellige ting, når der har været krig og diktatur igennem mange år. Så må det jo være fornuftigt at vende tilbage til normaliserede forhold. Hvad skulle det ellers gå ud på?
Kommentar:  Når jeg et par gange har svaret, som jeg har gjort, er det selvfølgelig også, fordi jeg synes, det ville have været nærliggende, hvis Venstre havde tilkendegivet, at det her er man også interesseret i at finde en løsning på. Det kan jeg så i hvert fald ikke høre en bekræftelse på, og det må vi så lade blæse i vinden. Men jeg kan i hvert fald bekræfte, at vi nok skal komme med en løsningsmodel, som klart tilkendegiver, hvad fremtidsudsigterne bliver, efter at den nuværende ordning efter planen udløber ved årsskiftet. Det kan man roligt forvisse sig om, og det vil selvfølgelig også blive fuldstændig finansieret. Det er der heller ikke nogen tvivl om. Det, der selvfølgelig kan være spørgsmålet, er, hvor bred en politisk aftale vi i givet fald kan lave desangående. Men det må tiden jo vise.

Svar:  Det næste spørgsmål lyder: Vil ministeren inden valget fremlægge en plan for alternativ finansiering af Togfonden DK, i lyset af at der er et lavere provenu fra omlægningen af nordsøbeskatningen end forudsat i aftalen om Togfonden DK på grund af en lavere oliepris?
Kommentar:  Hvad er grunden til, at ministeren i den selv samme uge, hvor man bryster sig af genopfundne ambitioner for klimaet, ønsker at fjerne de øremærkede PSO-midler på i alt 2,5 milliard kroner, som ellers var prioriteret den grønne omstilling, og i stedet regner dem ind i det generelle råderum?

Svar:  Spørgsmålet bygger på en forkert præmis, nemlig at der er en øremærkning af det, der kommer fra omlægningen af PSO, til at det nødvendigvis skal bruges i en bestemt retning. Det blev allerede drøftet tidligere, og det blev afvist af regeringen, at vi på den måde har forpligtet os til, at et bestemt råderum skal bruges på en bestemt måde. En af de ting, som vi lagde op til, da vi flyttede PSO'en over på finansloven, var at sikre, at der nu bliver en tværgående prioritering, så når vi skal diskutere, hvor meget vi skal bruge på at lave vedvarende energi, hvor meget vi skal bruge på at lave energibesparelser og andet, så bliver det prioriteret op mod de ønsker, man ellers måtte have, om infrastruktur, sygehuse, ældrepleje og så videre og så videre Det har så vist sig, at vi er villige til ikke bare at bruge de 2½ milliard kroner, der bliver frigjort ved en konkret indberetning af PSO'en, men der er yderligere fra råderummet til at lave en grøn omstilling. Vi ville faktisk gerne gå over de 2½ milliard kroner, fordi vi mener, at det er nødvendigt at gå længere i forhold til at få en rigtig sammensætning af afgifterne, men også det rigtige klima til, at vi kan ikke blive ved med at udbygge med havvind, med sol, med landvind, med biogas. Det er vigtigt, at vi har et aktivt system, hvor vi både kan eksportere rigtig meget energiteknologi, men også bruger det herhjemme. Derfor er det, vi har sagt, at vi er villige til at investere ikke bare de 2½ milliard kroner, for det er ikke et tal, som vi har låst os fast på, men faktisk op til 3¼ milliard kroner i at lave et effektivt energiudspil, som både arbejder med afgiftsjusteringer for at få et bedre og mere intelligent niveau, og med at investere, så vi får løftet VE-andelen op mod 50 procent i 2030, når vi tager de konkrete initiativer og reserven i 2025 med.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 17 (SF, EL, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), imod stemte 78 (S, V, DF, RV, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Nej, det skulle vi så ikke. Altså, minister, jeg har siddet og hørt de svar, som ministeren har givet tidligere, og jeg tror faktisk, at ministeren nævnte to-tre stykker ud af firehundredeogetellerandet. Jeg synes jo faktisk, at tallene taler deres klare, tydelige sprog. Der er altså 400 andre, som ikke har overholdt de her dele, og som har påført vores fælles kasser her i Danmark ganske store omkostninger. Og vi kan sagtens undvære de 3 ud af 400 skatteindbetalinger og til gengæld spare de mange millioner på velfærdsregningen.

Svar:  Jamen tallet var, at der er 484 flygtninge, som har fået inddraget deres opholdstilladelse. Ud af dem er der 3, der har haft ordinær fuldtidsbeskæftigelse det samme sted inden for de sidste 2 år forud for afgørelsen. Det fortæller jo både noget om, hvordan det går med integrationen, med at få de her mennesker ind på det danske arbejdsmarked, men jeg synes også, det fortæller noget om omfanget af en kommende lovændring. Det er også derfor, jeg appellerer til, at man måske lige får skruet lidt ned for diskanten og går lidt mere lavpraktisk til diskussionen. For det her er svært rigtig at hidse sig op over, vil jeg sige.
Kommentar:  Tak. Der er bare den store forskel, at hvis udgiften først tages på det tidspunkt, hvor en beboer i det hus har behovet, er det kommunen, som skal betale. Det er for mig at se en meget stor forskel. Derudover synes jeg, at det er en forkert tilgang, ministeren har, for det skulle jo gerne være sådan, at alle gæster kan komme ind i det hus. Hvad nu, hvis man har en børnefødselsdag, og der sidder et barn i kørestol? Så kan det barn ikke komme til den børnefødselsdag i det hjem, der ikke er bygget på en måde, så man kan komme ind. En ting er, at vi har nogle forældede huse, men noget andet er, hvad vi kan arbejde med målrettet for at sikre, at de huse, vi får opført i Danmark, er tilgængelige for alle mennesker.

Svar:  Men det er ikke rigtigt. Man kan jo godt få et barn hen over et niveauspring på 10-20 cm eller sågar en hovedtrappe. Det kan man godt. Man kan løfte barnet og kørestolen hen over, selvfølgelig kan man det. Jeg synes simpelt hen ikke, det er rimeligt, at vi påfører ganske almindelige familier en udgift, fordi herre Søren Egge Rasmussen har en idé om, at de skal forberede deres hjem til at få besøg af bestemte personer, når man i situationen godt kan hjælpe disse bestemte personer med at komme ind ad døren alligevel. Jeg synes, det er at skyde gråspurve med kanoner. Jeg anerkender, at det ville være godt, hvis alle steder i landet havde meget nem adgang for handicappede, men hvis omkostningen er meget stor og gevinsten ved det er meget lille, fordi vi har at gøre med bygninger, hvor der kun sjældent eller måske aldrig nogen sinde kommer gangbesværede, så anerkender jeg ikke, at det er det, man skal gøre.
Kommentar:  Altså, vi kan jo se, at da de danske kvinder lavede deres indmarch og indtog på arbejdsmarkedet, blev der virkelig ændret ved kønsrollerne i Danmark. Det var der, vi virkelig begyndte at skrive under på, at kønnene var ligestillet, fordi der var den økonomiske uafhængighed, fordi de var ude at tjene deres egne penge, hvilket gav kvinderne en vis selvtillid og styrke. Og det kan vi jo se mangler i visse kredse. Der kunne jeg først og fremmest godt tænke mig at høre, om ministeren er enig med mig i, at kvinders aktive deltagelse på arbejdsmarkedet er med til at skabe en øget ligestilling mellem kønnene.

Svar:  Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i. Det er den bedste vej til integration – det er uddannelse, det er beskæftigelse – og så, selvfølgelig, at vi har nogle blandede boligområder. Det er også derfor, at vi i regeringen nu vil indføre en pligt til at bidrage 37 timer om ugen for nytilkomne og indvandrere med integrationsbehov, så de kommer til at spille en aktiv rolle i samfundet med beskæftigelse på den ene eller den anden måde.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-22, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Det er vel også derfor, at justitsministeren tilbage i maj måned 2016 sagde her i Folketingssalen, at man havde en klar holdning, og den var, at man alene i året 2017 ville ansætte 140 nye fængselsbetjente i fængselsregi. Jeg vil gerne afsluttende stille et spørgsmål om netop den her dvalesituation, som ministeren jo har bebudet i forhold til Statsfængslet Møgelkær; den er jo effektueret, stedet er lagt i dvale og så videre, og jeg håber, de stadig væk slår græsset, maler plankeværket og holder bygningerne opvarmet, for nu bliver det snart vinter. Men jeg kan så også notere mig, at mange af de remedier, der er i det bygningsmiljø, der er derude, interiør som senge, borde og stole, inventar i det hele taget, har andre institutioner været ude og inspicere med henblik på at flytte det til andre af Kriminalforsorgens bygninger. Hvad nu, hvis man så skal åbne institutionen igen, når den ikke længere skal ligge i dvale? Så mangler man jo lige pludselig alt det, der er blevet fjernet derfra.

Svar:  Jamen skulle det ske, så finder vi en løsning på det; det er jo sådan, at Kriminalforsorgen er gode til at producere ting til sig selv på de forskellige værksteder. Det løser vi. Udfordringen følger vi tæt lige nu. Der er jo ikke noget galt med Statsfængslet Møgelkær, det er bare et meget stort åbent fængsel, og lige nu ligger presset på de lukkede pladser, og så ligger det desværre i et område, hvor der er mange andre fængsler for dem. Men det er jo noget af det, vi kommer til at holde øje med, og får vi lige pludselig brug for noget mere plads i en sektor, så løser vi det, og jeg skal love for, at det ikke vil være Schengen og andre ting, der vil blive problemet i den situation, vi står i.
Kommentar:  Det er jeg jo rigtig glad for at ministeren har bemærket. Men samtidig undrer det mig lidt, at man kan have en forventning om, at flere vil være kommet i arbejde. For i regeringens eget finanslovsudspil står der jo netop, at de her ydelser vil have en negativ konsekvens for arbejdsudbuddet. Hvordan hænger det sammen?

Svar:  Jeg er jo ikke arbejdsmarkedsforsker, men min helt klare vurdering er da, at grunden til, at der er flere, som kommer i arbejde, også i de udsatte boligområder, er, at der generelt er færre mennesker i vores samfund, der er arbejdsløse, og det har gjort, at der er flere, der er kommet i arbejde nu. Når vi får rullet de planer, som vi har lavet, ud, og når vi får omdannet de områder, ligesom man har gjort i Gellerupparken, så er det klart, at den samlede sammensætning af de beboere jo også vil ændre sig, fordi man får andre boligformer ind. Men jeg tror da, at en stor del af grunden til, at folk er kommet i arbejde, er, at der også generelt er flere, der kommer i arbejde.
Kommentar:  Jeg får masser af henvendelser fra forældre, som er dybt oprørte, især forældre til børn i de institutioner, hvor børnene hidtil i hvert fald nogle gange om ugen har fået et godt måltid mad, som blev lavet på stedet. For de fleste forældre og de fleste ansatte i vuggestuer og børnehaver er det nemlig afgørende, at det foregår på stedet, at det er frisklavet mad, og at børnene i et vist omfang kan være med til det. Men det er bare det, der ikke er penge til i rigtig mange kommuner, og her bliver det i stedet de centralsmurte, vakuumpakkede madpakker, og det er det, som jeg mener i den grad er et udtryk for den centraliserede tankegang fra regeringens side om, at man skal komme med en standardløsning i stedet for i høj grad at lade det være op til daginstitutionerne selv at finde løsningerne og sørge for, at der er penge, for der er jo ikke fulgt penge nok ud til kommunerne til at sikre, at man kan lave de nødvendige ombygninger til køkkener og så videre Det sidste, jeg lige kan høre, er: Mener ministeren også, at modulordninger er udtryk for, at man tager hensyn til et godt børneliv, eller er de udtryk for, at der primært er fokus på at opbevare børnene, mens forældrene er på arbejde?

Svar:  Jeg er nødt til at bruge noget af min taletid her til fuldstændig at få dementeret det rygte, som fru Line Barfod her forsøger at udbrede. Der er ikke tale om nogen centraliseret madordning. Der er tale om en yderst fleksibel madordning, hvor det er helt op til kommunerne selv at finde den løsning, der passer bedst lokalt set. Det står kommunerne fuldstændig frit for, om de vil lave forskellige løsninger i de mange forskellige institutioner, der er. Der kan være mindre institutioner, hvor det økonomisk eller pladsmæssigt ikke er muligt at bygge et køkken, der kan være større institutioner, som har masser af plads, som måske allerede har et produktionskøkken og måske allerede har en madmor eller madfar, som hver dag laver et måltid til børnene i daginstitutionen. Der står intet i lovgivningen om, at en sådan ordning skal sløjfes. Det er fuldstændig op til kommunerne, og der er i den grad fulgt penge med. Senest er der med kommunernes økonomiaftale givet 400 million kroner til det her, ud over at der altså gives mulighed for, at man kan øge forældrebetalingen med de 5 procentpoint, så forældrene medvirker til at betale for maden til deres børn.
Kommentar:  Ja, det vil vi meget gerne gøre, og det har vi også gjort. Og vi synes jo, det er en smule grotesk, at man for eksempel synes, at det er okay, at der er bederum på uddannelsesinstitutioner, som vi udmærket godt ved udelukkende bliver brugt til islamisk fællesbøn, samtidig med at man så i et andet lokale kan stå og sige, at vi har et meget stort problem med den demokratiske dannelse og med, at man ikke ligestiller mænd og kvinder. Men inde i bederummet har man lige citeret fra koranen, hvor man siger, at mænd er mere værd end kvinder. Det hænger jo ikke sammen, og det er derfor, vi synes, at man er nødt til også at tage nogle praktiske skridt, som er dem, vi har foreslået i et beslutningsforslag, som vi desværre ikke har set ministeren støtte.

Svar:  Jamen jeg har udtalt helt klart, og det gør jeg gerne igen, at jeg ikke synes, at bederum er en god idé, hverken på skoler eller ungdomsuddannelser. Jeg har også sendt et hyrdebrev ud om, at jeg vil opfordre til, at man tænker nøje over det, før man opretter et sådant, fordi man kan se, at det også afstedkommer konflikter. Og det hører jo ikke til skolernes og uddannelsernes kerneopgave at stille rum til rådighed for bøn. Så det er min holdning, og den har jeg kommunikeret klart ud. Men regeringens holdning er også, at det ikke er noget, vi skal lovgive om; at det også er et lokalt ansvar.
Kommentar:  Tak for det. Benægter ministeren, at der med den nye regering er en lavere offentlig vækst, altså en vækst på nu 0,3 procent i forhold til en højere vækst under den socialdemokratiske regering?

Svar:  Jeg kan lige starte med at læse det op, som angår folkeskolen, fra det første afsnit, jeg gennemgik: Prioriteringen af folkeskolen er fortsat meget høj. De budgetterede udgifter per elev har således i de senere år udgjort mere end 70.000 kroner per elev. Derudover er der ikke afsat færre midler til de kommunale serviceområder end under den tidligere SR-regering.
Kommentar:  Det er vigtigt at sige, at regeringen nu kommer med en lang række initiativer, som også kommer til at løfte landdistrikterne med hensyn til vækst, udvikling og arbejdspladser. Regeringen har også i sin regeringsperiode været inde og reformere vores planlov og har givet kommunerne meget større frihedsgrader, også i forhold til hvad nedlagte bygninger kan bruges til. Så for at være helt præcis i forhold til spørgsmålet her, har vi faktisk både i det, vi har gjort, og i det, vi har lagt frem her, også taget højde for, hvordan vi kan stabilisere udviklingen, når det drejer sig om at skabe vækst og arbejdspladser i landdistrikterne.

Svar:  Jeg synes, det ville være en god idé, hvis man var helt klar, for jeg fik ikke helt fat i, hvad ordførerens holdning var. Jeg spurgte helt konkret ind til det der med at drive erhverv i overflødiggjorte landbrugsejendomme. Det tordnede miljøministeren imod og kritiserede Venstre for, at vi smadrede naturområder og så videre, og at det ikke er meningen, at landbrugsejendomme skal bruges til det. Jeg var blandt andet i en timelang debat med hende på P1, hvor vi debatterede det her. Jeg spørger bare til ordførerens holdning, da ordføreren jo er en af dem, der ligesom jeg kommer ude fra landzonerne. Synes ordføreren personligt ikke, at det ville være en god idé, hvis man tillod at drive erhverv i landzonerne, altså som en af dem, der kommer ude fra landzonerne?
Kommentar:  Jo, jeg tror jo, at sagen vedrører os alle sammen, og altså i høj grad staten, som jo tegnes på fornemste vis – og det kan ikke blive fornemmere – af statsministeren. Men jeg noterer mig et tilsagn om, at der ikke er pillet ved nogen forudsætninger, heller ikke i denne overgangsperiode, og det er jeg glad for. Så kan jeg måske vende mig til et andet emne, som statsministeren også lige berørte – man kunne jo bygge broen til det, ved at statsministeren jo også her siger, at det skal man tale med nogle andre om – og det handler om børnechecken. For nu at løbe diskussionen i gang, og da jeg kun har 18 sekunder til det, fordi jeg er på det tredje tillægsspørgsmål i forhold til det spørgsmål, der handlede om DONG, så vil jeg egentlig bare indskrænke mig til at stille statsministeren et politisk spørgsmål, nemlig spørgsmålet, om det er statsministerens politiske holdning, at alle EU-borgere, der er arbejdstagere i Danmark, skal have ret til fuld børnepengesats, fra den første dag de arbejder i Danmark. Udtrykker det statsministerens politiske ønske om, at sådan bør tingene være?

Svar:  Først og fremmest vil jeg godt gøre opmærksom på, at der er nogle ting, som ligger uden for det, som en statsminister kan ønske – det går jeg ud fra at herre Lars Løkke Rasmussen også er klar over – og det er det helt grundlæggende med, at man skal overholde loven. Det vil sige, at hvis loven angiver, at nogle borgere skal have nogle rettigheder, så  skal  de borgere have de rettigheder. Så uanset hvad jeg måtte ønske mig, skal man overholde lovgivningen. Så kan man diskutere i forhold til børnefamilieydelsen. Der har været en bred diskussion i Danmark om, hvorvidt det er rimeligt, at man kan sende sin børnecheck ud af landet til børn, der bor i andre lande. Jeg lever med den udformning, det har fået nu, og jeg konstaterer også, at den tidligere regering levede med det, eftersom man, da man ændrede optjeningsprincippet, jo ikke ændrede det her forhold med, at børnepengene også kunne gives til dem, hvis børn boede i andre lande, og det går jeg ud fra at der er nogle gode juridiske begrundelser for. Men jeg tror, det er vigtigt at huske i den her diskussion, hvor mange ting jo har været blandet sammen, at også med den tidligere regerings forslag kunne man sende børnepenge ud af landet til børn, der ikke boede her i Danmark.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 99 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 8 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.