kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak til herre Jens Joel for spørgsmålet. Som ansvarlig regering vil vi sikre, at vi lever op til EU's krav om 10 procent vedvarende energi i transportsektoren i 2020. Regeringen ser ikke andre mulige veje til at opfylde dette mål end at forhøje iblandingskravet for biobrændstoffer. Jeg synes i øvrigt ikke, at vi her er så uenige med Klimarådet. De fremhæver også, at et øget forbrug af biobrændstoffer vil være nødvendigt for at nå målet. Jeg er derimod ikke enig i præmissen for spørgsmålet, som bliver stillet her. Iblandingskravet forventes primært opfyldt ved at øge iblandingen af biobrændstoffer i benzin. Det medfører et forhøjet forbrug af førstegenerationsbioætanol, der faktisk har nogle fornuftige klimaeffekter sammenlignet med benzin – også set i et vugge til grav-perspektiv – hvilket Klimarådet også påpeger. Forbruget af førstegenerationsbiodiesel, der ofte beskyldes for at have en tvivlsom klimaeffekt i et globalt perspektiv, forventes derimod ikke at stige. Oliebranchen vil i øvrigt kunne bekræfte, at iblandingskravet ikke forventes at medføre øget anvendelse af biodiesel. De biobrændstoffer, der anvendes i Danmark, skal i øvrigt opfylde EU's bæredygtighedskrav.

Svar:  Så lad mig gøre det ultrakort: Vil regeringen så lave et forbud mod, at det bliver biodiesel, der bliver blandet i?
Kommentar:  Så ministeren mener altså fortsat, at det var et relevant svar til en borger i en diskussion om friskoler, må jeg så forstå. Jeg har svært ved at forstå, hvorfor køn skal inddrages i en diskussion, og at man på den måde antyder, at en borger, som skrev til ministeren på Twitter, svarede på en bestemt måde på grund af sit køn. Den borger, der skrev til ministeren, havde ikke selv inddraget køn i diskussionen, men ministeren gør det til et spørgsmål om køn. Det forstår jeg ikke.

Svar:  Nej, det er altså faktisk spørgeren, der gør det til et spørgsmål om køn. Så jeg gentager lige, læser op, hvad der står: »... at forklare noget til nogen, som regel en mand til en kvinde, på en måde, der betragtes som nedladende eller ringeagtende«. Jeg har faktisk også oplevet – og det var egentlig, særlig da jeg var yngre, sådan for 20 år siden måske, når jeg deltog i politiske debatter – at nogle, der var ældre end mig, gjorde det samme. Det kunne godt være en kvinde, det kunne også være en mand. Men der brugte de også det, man kalder mansplaining, nemlig bare at tage udgangspunkt i, at fordi man var yngre, havde man sikkert ikke sat sig ind i tingene. Så jeg har egentlig ikke bragt køn ind i det. Det er rigtigt, at i definitionen er det sådan, at det ofte er fra en mand til en kvinde, men det kunne også være fra en kvinde til en kvinde eller fra en transseksuel til en homoseksuel eller til en ciskønnet eller noget andet. Så jeg mener egentlig, det er spørgeren, der bringer køn ind i det.
Kommentar:  Jamen punkt 1 er, at når et enstemmigt Folketing vedtog, at den supplerende høring, der tidligere har været krav om, som jeg må forstå man ønsker gennemført – Venstre må jo selv svare på, om det er sådan, man skal forstå det – var det for at sikre, at vi også kunne komme ud og virke med de indsatser, som vi beslutter. Punkt 2 i forhold til de 6.200 t er det sådan, som jeg har gjort rede for, at det jo er et indsatsbehov, der er vurderet af DHI og Aarhus Universitet. Det indsatsbehov vil det embedsmandsudvalg, som regeringen har nedsat, også se på i det her udvalgsarbejde. Så der vil være en vurdering af indsatsbehovet, og der vil være en vurdering af, hvorvidt man i forbindelse med, at vi har en model for målrettet regulering, kan nå noget af det indsatsbehov i den sammenhæng. Det vil regeringen træffe beslutning om, når det embedsmandsudvalg har tilendebragt deres arbejde.

Svar:  Det sidste spørgsmål er sådan set, om ministeren så mener, at det ud fra, at man endnu ikke er færdig med det udvalgsarbejde, er realistisk at nå at lave en indrapportering til Kommissionen og dermed overholde den tidsfrist, der gælder for implementeringen af vandrammedirektivet.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Så har vi vist tjek på det. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 84 (S, V, RV, SF, EL, LA, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), imod stemte 11 (DF og NB), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om det stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslaget sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 af erhvervsministeren som vedtaget. Ændringsforslaget er vedtaget.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 19 (EL, ALT og SF), imod stemte 94 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Når udenlandske virksomheder i fremtiden tænker over, hvor de skal placere deres virksomhed, kigger de også på, om landet er åbent, er interesseret i omverdenen, aktivt deltagende i globaliseringen, og om det er muligt for for eksempel medfølgende ægtefæller, børn og så videre at være en del af den pakke. Der må vi bare erkende, at under den tidligere regering er Danmark blevet lidt sig selv nok. Med det image sender vi også et klart signal til investorer i omverdenen om, at vi egentlig ikke har brug for dem. Når man siger til investorer, at man ikke har brug for dem, er det ikke underligt, at de vælger at kigge andre steder hen. Og så vil spørgeren spørge – og jeg mener, at det er vigtigt at svare på de spørgsmål, der bliver stillet – hvad det konkrete tal er. Jeg har ikke noget konkret tal, jeg kan bare notere mig, at når jeg taler med mine kollegaer rundtomkring i Europa – og det har regeringen gjort på adskillige møder, siden vi tiltrådte – så har samtlige lande nævnt det, at vi har afskaffet toldkontrolaftalen, som noget positivt, noget, der gør, at Danmarks brand i verden er godt. Vi må erkende, at noget af det, Udenrigsministeriet bruger rigtig mange kræfter på, jo netop også er at sørge for, at vores brand er godt. Det har taget skade af grænsekontrolaftalen, det er der bare ingen tvivl om, og det har også haft konsekvenser for, om udenlandske investorer har villet bruge deres penge i Danmark.

Svar:  Tak. Jeg synes, det er fint, at ministeren prøver at svare på det her meget kildne spørgsmål og bruger ord som brand og image. Det her er jo ikke noget reklamebureau, altså, det er jo et parlament. Det er ikke et reklamebureau, hvor man skal fortælle, hvor godt det hele er. Det er da muligt, at nogle ministre fra andre lande tilkendegiver over for vores nye minister, at det faktisk er godt, at vi har fjernet de her nye toldinitiativer. Men netop med hensyn til hvorfor job er gået tabt i Danmark, hvorfor vi har mistet de her arbejdspladser i Danmark, er det jo et forkert signal at sende til folk, at man siger: Det er, fordi der skulle sættes nogle grænsebomme op. Grunden til, at vi har mistet job, er jo eksempelvis, at statslige vejprojekter i Danmark bliver udført af udenlandsk arbejdskraft, hvor udenlandske firmaer har vundet store licitationer i Danmark. Det er udenlandske firmaer, der graver fibernet ned rundtomkring i danske kommuner. Det er danske vognmænd, der udflager, hvilket har gjort, at danske chauffører har mistet deres arbejde. Det er danske fabrikker, der har mistet arbejdspladser på grund af tabt konkurrenceevne. Og det er håndværkere, der bliver udkonkurreret af østeuropæisk arbejdskraft, som er op til to tredjedele billigere, når de skal give et bud. Det er faktuelle kendsgerninger, som vi kan se, hvis vi spørger de forskellige: Dansk Erhverv, Dansk Industri, Håndværksrådet og alle mulige andre, som er aktører på det her område. Det er danske job, som vi har tabt ud fra en masse forskellige parametre, men det er jo ikke på grund af en toldkontrol og ikke på grund af en grænsebom, at vi har mistet de her 175.000 job.
Kommentar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 59 (V, DF, KF og LA), imod stemte 50 (S, SF, RV, EL og Christian H. Hansen (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Herre Bjarne Laustsen vil bede om ordet. Er det som ordfører? Det er som ordfører i dagens anledning.
Kommentar:  Det er os magtpåliggende at søge at sikre, at den enkelte familie får det bedst mulige grundlag for at indrette sig fuldstændig, som familien ønsker. Det, vi har valgt at indarbejde som regering nu, er at sikre, at vi får gennemført nogle jobreformer, som giver mulighed for skattelettelser, således at de enkelte familier får mere til sig selv. Derudover har vi videreført boligjobordningen, således at den enkelte familie får mulighed for at få betalt praktisk arbejde i familien. Og vi er som sagt meget optaget af at søge at sikre, at Danmark er på et sikkert vækstspor, således at vi i de kommende år er i stand til at forbedre vores velstand og dermed have et bedre grundlag for at finansiere vores kernevelfærd, også til glæde for de danske børnefamilier.

Svar:  Mange tak. Nu er det jo sådan, at børnefamilier i Danmark føler sig pressede. Over halvdelen af danske børnefamilier oplever, at det faktisk er svært at få arbejdsliv og hverdagsliv til at hænge sammen på en fornuftig måde, og flere og flere oplever, at stress er et voksende problem for dem. Det hænger selvfølgelig sammen med det, som vi også var inde på under det tidligere spørgsmål, nemlig at danske børnefamilier som familie arbejder mere, end de gør i andre lande, og samtidig er rettighederne for familier jo også dårligere i Danmark, end de er for eksempel i vores nabolande Norge og Sverige. Hvis vi kigger på barsel, hvis vi kigger på rettigheder til at holde fri på børns sygedage og mulighed for nedsat arbejdstid, ser vi, at der er bedre muligheder i vores nabolande, end der er i Danmark. Det er rigtig godt for forældre, og det er rigtig, rigtig godt for børn, hvis man har mere tid til hinanden. Men vi hjælper dem jo ikke med at få mere tid ved hjælp af boligjobordninger eller skattelettelser. Tværtimod er det, at børnefamilier er så pressede, noget, vi er nødt til at tage alvorligt. Vi skal udvikle et samfund, hvor der er bedre plads til, at familier kan indrette sig med mindre stress og jag, og hvor der bliver langt bedre betingelser for, at især vores små børn kan vokse op i rolige omgivelser, hvor der er tid til præcis det, som betyder noget for dem, nemlig fred og ro. Jeg kan også på de tidligere besvarelser forstå, at ministeren ønsker at tilgodese børnefamilierne ved at udvide institutionernes åbningstid, så børnene ikke bliver en barriere for forældrenes arbejdsliv, og så de kan overlades til professionelle i endnu længere tid end i dag, og ved at give skattelettelser, så man kan få tid til at få hjælp derhjemme, hvad enten det er til børnepasning eller rengøring. Men jeg vil gerne spørge, om ministeren mener, at det er ministeren eller børnefamilierne, som det her jo handler om, der er bedst til at vurdere, hvad det er, der skal til for at sikre et bedre familieliv.
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget i sin helhed. Der er ingen, der beder om ordet, så vi går til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte: 101 (V, S, DF, SF, KF, RV og EL), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Tak. Jeg skal så tro på, hvad ministeren siger, men det er ikke den måde, det bliver modtaget på – og det blev ovenikøbet sagt mere end en gang. Jeg kan godt forstå, hvad der bliver sagt mellem linjerne også. Ministeren sagde også, at udbetalingerne var kommet i gang i dag, den 13. januar, og det er jo så for de ting, som minkavlerne har udført på statens ordre, ligesom en vinduespudser, som jeg nævnte, der pudser vinduer på Erhvervsministeriets bygning. Hvorfor er det, at de har skullet vente indtil den 13. januar med at få udbetalt de penge, de rettelig skal have for at have udført et fysisk arbejde, haft folk ansat, altså gennemført et fysisk arbejde for staten for så hurtigt som overhovedet muligt at nedslagte de her mange millioner af mink? Ovenikøbet kan vi nu se, at det er i strid med EU's eget betalingsdirektiv. Det er så det, der tilsyneladende er årsag til, at man lige pludselig, altså den 13. januar, dagen før samrådet, efter 6 ugers ventetid, lige pludselig godt kan komme i gang med de her udbetalinger. Anerkender ministeren ikke, at det virker temmelig besynderligt?

Svar:  Jamen jeg forstår sagtens, at spørgeren spørger om det her, og at der er den fortvivlelse, for den deler jeg. Der er nu ikke noget odiøst i det, og der er ikke noget sammenfald i det. Jeg har stillet de samme spørgsmål til Fødevarestyrelsen og sagt: Hvordan i alverden kan det være, at det tager så lang tid? Jeg har også været fortvivlet over det her. Det viser sig, at der er en række forskellige forklaringer på det. Jeg har nævnt det med kreditorerne, som skal have transport i pengene; jeg har nævnt nogle andre ting. Nu i forhold til honorarer er det ikke et EU-spørgsmål. Der kan man undgå det at udbetale pengene. Men der har været nogle tekniske ting den vej rundt. En anden årsag, jeg ikke har været inde på endnu, er, at man har skullet lave et slutskøn på de pågældende minkfarme, inden man kunne udbetale pengene. Der er nogle steder, hvor det simpelt hen ikke er blevet nået, og hvor man ikke har fået afsluttet det, så man har et overblik over, hvad man skylder. Ja, det virker forstemmende, at det skal tage så lang tid. Jeg deler spørgerens fortvivlelse over det her.
Kommentar:  Det benægter jeg sådan set ikke. Jeg mener også, der er for mange drenge, der sidder og keder sig i alt for store dele af den undervisning, vi tilbyder, men det duer simpelt hen ikke. Det er ikke et godt udgangspunkt for læring, at man keder sig igennem en hel skoledag, og det vil sige, at jeg sådan set mener, at der er nogle relativt store udfordringer for vores folkeskole, og derfor også, at vi skal tage ret grundigt fat i forhold til de omkalfatringer, der skal til. Så det er egentlig bare et tilsagn om det. Det var bare »reformer«, jeg slår mig på, fordi det har en utrolig negativ genklang. Så vi kan altså godt gøre noget ved det; det er få år, testene på ordblindhed har været der, og vi har faktisk flyttet os fra, at det er 5-6 procent, til at det nu er syv ud af otte, hvor vi fanger det, allerede når de går i 3. klasse. Så hvis vi vil, kan vi faktisk godt flytte det, og det vil bare sige, at jeg mener, at vi skal tage det redskab op af redskabskassen, som vi har set virke blandt andet på det område.

Svar:  Så det, vi kan regne med, er, at der bliver indkaldt til forhandlinger på et eller andet tidspunkt om, og vi skal ikke skændes om ord, men altså en meget gennemgribende reparation, nogle meget gennemgribende foranstaltninger, for at få vendt den her meget kedelige tendens?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der kan stemmes. Afstemningen er afsluttet. For stemte 92 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, Susanne Zimmer (UFG) og Uffe Elbæk (UFG)), imod stemte 4 (NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Men så må jeg jo spørge ministeren, hvilke krav ministeren så stiller til kommunerne, når lovgivningen ikke bliver overholdt eller fulgt, eller når nogle kommuner ikke får implementeret det her. Vi ser rækkevis af eksempler på, at der er fejl og mangler i sagsbehandlingen, og at man ikke har taget forebyggende initiativer, men også på, at man ikke inden det 16. år har lagt en plan. Altså, der burde jo ligge en klokkeklar plan for de børn, det omhandler, for man ved jo, at de børn kommer. Man har kendt børnene i systemet længe, så der burde jo ligge en klokkeklar plan for, hvad der skal ske med de børn fremadrettet, og hvordan man bedst muligt kan hjælpe dem, men også hvordan man bedst muligt sikrer, at børnene bliver hørt. Og det er så den anden side af sagen. Vi har jo også ad adskillige omgange hørt, at aftalerne om børnesamtaler ikke bliver overholdt, eller at der ikke bliver fulgt op på dem.

Svar:  Vi har en række forebyggende indsatser: Barnets Reform og forebyggelsespakken. Vi har været inde at lempe lidt på den lov, der vedrører adoption uden samtykke. Vi har lavet målrettede indsatser for mødre med misbrugsproblemer, altså mens de er gravide, og inden de nedkommer og barnet kommer til verden. Så det er på lange stræk jo sikret, at man får taget hånd om de unge. Alligevel giver jeg spørgeren ret i, at vi ser eksempler på, at de overgange ikke er tilstrækkelig stærke. Jeg tror, det kræver en kontinuerlig og vedblivende indsats at løfte det, og derfor har jeg jo også i forbindelse med den her dokumentar sagt, at jeg gerne vil i dialog med KL om, om der er nogle initiativer, vi kan tage i fællesskab, for at styrke de overgange.
Kommentar:  Jamen så har den socialdemokratiske ordfører jo netop klart demonstreret, at den socialdemokratiske ordfører ikke er klar til at tage konsekvenserne af det, som den socialdemokratiske ordfører står her og lover fodboldglade danskere. Den socialdemokratiske ordfører står og lover, at der nu vil komme fodbold på landsdækkende kanaler gratis til danskerne, og samtidig vil ordføreren ikke tage konsekvensen af det og sørge for, at Danmarks Radio er forpligtet til at sende kampen. Det vil sige, at det, ordføreren står og siger, er fuldstændig værdiløst. For så er vi tilbage ved den situation, vi havde fra 1998 til 2002, hvor vi havde gentagne eksempler på, at kampene ikke blev sendt, fordi en liste i sig selv er værdiløs. Når den socialdemokratiske ordfører nu såvel som i nogle af alle de kommentarer, der er kommet, har lagt meget vægt på, at det her jo ikke kun handlede om fodbold, men også handlede om kulturelle begivenheder, så vil jeg også bare spørge den socialdemokratiske ordfører, hvad det så er af VM, OL og landskampe på den tidligere liste, der var kulturelle begivenheder og ikke kun sportsbegivenheder.

Svar:  Jeg vil allerførst sige, at jeg mener, at det har en betydning. Det har en betydning for stationerne, det har en betydning for markedet, hvis vi politisk i Danmark bestemmer os for, at her er en række begivenheder, som vi mener at public service-stationer skal have tilbudt først. Dermed får de også en førstehåndsmulighed for at købe rettighederne, så de ikke overgår til udbydere, som dækker en meget mindre andel af danskerne. Jeg mener, det har en politisk betydning, at vi sender det signal. Det mener jeg også det havde de år, hvor det fungerede, selv om der kan findes eksempler på, at det ikke fungerede. Så vi vil arbejde for, at den liste bliver etableret igen, og den kan også indeholde kulturbegivenheder. Nu har jeg hæftet mig ved, hvad det var, den indeholdt tidligere, men vi kan gerne tage en diskussion om – og det gør jeg gerne i medieforligskredsen – hvilke større kulturbegivenheder der også skal omfattes af listen.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, så går vi til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte: 112 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL, LA og Christian H. Hansen (UFG)), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jamen der er også andet end skattepolitik i spørgsmålet til finansministeren, som finansministeren besvarer med, at alle indkomstgrupper er blevet fattigere. Det inkluderer også personer på de overførselsindkomster, som er hævet. Alligevel er de 10 procent fattigste blevet fattigere af den her regerings politik, fordi den har hævet afgifterne for de mennesker mere, end den har hævet deres overførselsindkomster. Så spørgsmålet er: Stopper det her med at gøre alle indkomstgrupper fattigere på et tidspunkt, og vil finansministeren måske på et tidspunkt svare på det spørgsmål, som bliver stillet, og ikke insistere på at svare på noget, som der på den måde ikke er spurgt om?

Svar:  Hvis man ser på en af de såkaldte afgiftsstigninger, som er med i svaret, så er det eksempelvis stigningen i tobaksafgifterne, som går på tværs af mine nu to ressorter, nemlig både skatteministerens og finansministerens område. Det har jo et klart sundhedssigte, og det er at holde folk ude af rygning, sikre, at der er færre, der dør af rygning, at folk får et bedre liv, og at de lever længere. Det er med til at gøre samfundet rigere. Derfor er det en upræcis læsning, som herre Ole Birk Olesen foretager af svaret her. Regeringens politik er, at Danmark skal være rigere. Vi skal have mere vækst, og vi skal have mere beskæftigelse, og en aktiv krisepolitik og en aktiv politik for grøn omstilling er to helt vitale svar på det.
Kommentar:  Tak for det. Det fører mig videre til det spørgsmål, der går på, at de 6.200 t, som skal analyseres i det her tværministerielle udvalg, og hvor der så kommer en afrapportering efter sommerferien, må jeg forstå, ikke fører til, at man vil gå ud i en ny høringsrunde, fordi man mener, at en supplerende høringsrunde kan klare det behov. Men er ministeren i så fald ikke opmærksom på, at når man kun har sendt planer i høring om, må jeg forstå, 1.600 t – det er det, ministeren siger – står det i skarp modsætning til de 6.200 t, som jo er væsentligt mere end de 1.600 t?

Svar:  I det forslag til vandområdeplaner, som er sendt i høring i december, indgår den indsats, som regeringen umiddelbart påtænker at gennemføre i den kommende planperiode, og som giver et væsentligt bidrag til kvælstofreduktionen her og nu. Indsatser, der er direkte angivet i vandområdeplanerne, er finansieret af staten. Og det fremgår af forslagene til vandområdeplaner, at der ikke er taget stilling til endnu, i hvilket omfang blandt andet en målrettet regulering kan bidrage til at reducere kvælstoftilførslen. Men i forhold til det her med, om det er reelt, når der udestår det her identificerede indsatsbehov, kan jeg jo minde spørgeren om, at den tidligere VK-regering faktisk også sendte vandplaner i høring, inden det kvælstofudvalg, som man havde nedsat, var færdige. Her var indsatsbehovet bare 19.000 t, og de 10.000 t blev sendt i udvalg. Der var det jo så sådan, at der ikke kom noget ud af det udvalgsarbejde. Men der er sådan set en parallel i forhold til det, at man sendte planer i høring, hvoraf en del af indsatsbehovet var sendt i udvalg.