kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg kan forstå det og, hvad skal man sige, acceptere det. Jeg respekterer vel egentlig også, at justitsministeren måske ikke blander sig i den daglige politifaglige indsats. Problemet er bare, at der igennem lang tid har været ret omfattende diskussioner. Vi, der har beskæftiget os med det i mange år, ved jo, at der foregår diskussioner også internt i politiet om, hvordan det her tilrettelægges. Og der er faktisk en voldsom kritik af indsatsen omkring de der store multikontroller, som tungvognspolitiet gennemfører. Det er jo hovedhjørnestenen i kontrolindsatsen over for store og tunge køretøjer. Problemet er bare, at når man varsler det på forhånd, svarer det jo til, at Arbejdstilsynet på forhånd varsler en virksomhed om, at nu kommer vi. Og så ved vi, der har arbejdet ude i det virkelige liv, jo udmærket godt, hvordan det så foregår. Så bliver der ryddet op alle steder, inden Arbejdstilsynet kommer. Eller hvis Fødevarekontrollen møder op et sted og siger, at nu kommer vi, ja, så bliver der gjort rent fra top til tå i en hvilken som helst virksomhed. Og så er det rigtig godt dén dag, men det har ikke nogen præventiv virkning, for dagen efter er man helt sikker på at Fødevarekontrollen eller Arbejdstilsynet ikke kommer.

Svar:  Men i det mindste bliver der jo så ryddet op den dag. Det her tjener jo sådan set et formål. Jeg tror egentlig, at herre Henning Hyllested og jeg nok kan være uenige om balancen, men det, at man nogle gange gør det på en måde, og at man nogle gange gør det på en anden måde, kan vel egentlig være sund fornuft. Og så må vi jo set, om der er væsentlige forskelle på de tal, når politiet oplyser, at de ikke oplyser. Så kan man jo sådan set konstatere, hvordan landet ligger. Jeg ser i hvert fald frem til at vende tilbage med den redegørelse på baggrund af de spørgsmål, herre Henning Hyllested har stillet. Vi skal nok komme til bunds i, om der er noget, der eventuelt er mere virksomt end andet. Jeg ved i hvert fald, at politiet gennemfører deres arbejde ud fra et ønske om at optimere de pågældende kontroller, som foregår.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Der er ikke nogen, der ønsker at udtale sig, så vi går over til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes nu. Vi slutter afstemningen. For stemte 91 (S, SF, V, LA, RV, SF og KF), imod stemte 15 (EL, ALT og 1 RV (ved en fejl)), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Altså, udgiftslofterne skal jo vedtages her i Folketinget, og det skal der være 90 mandater bag. Sådan er det jo. Det er trods alt ikke så lang tid siden, der har været folketingsvalg, altså, det er ikke så lang tid siden, og jeg ville i hvert fald vare mig lidt, hvis jeg var formand for Socialdemokratiet, det er jeg selvfølgelig heller ikke, men jeg ville vare mig lidt, hvis jeg var det og selv havde været med i en regering, som har ført en politik, hvor servicerammerne for kommunerne jo ikke ligefrem voksede, og hvor der er færre kommunalt ansatte, da man forlod regeringskontorerne, end da man kom ind i dem, altså, jeg tror, der er 3.000 færre pædagoger. Så det der med bare at stå og gøre forbrug lig med kvalitet, ville jeg vare mig for. Det er i hvert fald ikke vores tilgang til det. Vi ønsker at stå vagt om et stærkt velfærdssamfund, men vi ved også, at hvis vi skal kunne gøre det og dermed også finde ressourcer, der kan prioriteres ekstra til sundhed, når det presser sig på, eller hvilke områder der nu presser sig på, så skal vi i en knap tid alle sammen også levere. Og det er jo grundlæggende det, vi beder kommunerne om, og så tager vi løbende stilling til, når vi laver kommuneøkonomiaftaler, og når vi laver finanslovsaftaler, hvordan pengene, herunder de frigjorte penge fra omprioriteringsbidraget, skal bruges.

Svar:  Jamen jeg tror bestemt ikke, man skal sætte lighedstegn mellem antallet af kroner og øre og kvaliteten alene. Men til gengæld må statsministeren også anerkende, at hvis man skal drive en god børnehave, koster det nogle penge. Og hvis vi vil have en ordentlig ældrepleje, som vi med åbne øjne vil sende alle til, også vores egne forældre og bedsteforældre, så koster det nogle penge. Det, jeg i virkeligheden synes er det største problem i den her diskussion, er, at vi har at gøre med en regering, der gør det til et spørgsmål om teknik. Det er et omprioriteringsbidrag; det kan man jo bare ændre på, hvis man ønsker det; det handler om udgiftslofter. Alt bliver til et spørgsmål om teknik. Men det er ikke det, velfærdssamfundet er, for det handler jo grundlæggende om, at når man er igennem en økonomisk krise og der er få penge at gøre godt med, så er det ikke dér, man kan lave de store velfærdsinvesteringer, men man kan holde hånden under velfærdssamfundet. Men når vi nu til forskel fra for bare få år siden er i en situation, hvor vi faktisk  har  et økonomisk råderum, hvor vi  kan  prioritere, hvorfor så prioritere velfærden ned? Hvorfor så overhovedet overveje at gå den vej at bruge det beskedne råderum til skattelettelser, når man som statsminister, som regering, som Folketing har muligheden for at bruge penge på det, vi er fælles om? Hvis jeg skal være ærlig, synes jeg ikke, alt i vores velfærdssamfund er perfekt. Jeg synes, at den gamle mand, der har knoklet og arbejdet hele sit liv, skal have en ordentlig ældrepleje, og at de børn, der vokser op i vores samfund, skal have de allerbedste forudsætninger for at gribe ud efter stjernerne i deres liv. Det tror jeg kræver, ikke teknik, men en reel politisk vilje til at prioritere det, vi er fælles om, nemlig velfærdssamfundet.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-7, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Fru Marlene Harpsøe, Dansk Folkeparti. Værsgo.
Kommentar:  Jo, men der kunne man måske så spørge, om ikke det her var en relevant sag for Forbrugerombudsmanden. For har vælgerne ikke også nogle rettigheder? Nu nævner indenrigsministeren jo rettighederne for partierne, rettigheden til at dumme sig og rettigheden til at tænke klogt. Det er enhver selvfølgelig i sin egen fulde ret til. Men har vælgerne ikke også nogle rettigheder i det her spil? Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, i folkestyrets navn for at sikre åbenhed, for at sikre, at folk ved, hvad det er, de får, når de stemmer på et givet parti. Jeg siger det ikke, fordi jeg specielt har en dagsorden om at genere nogle partier frem for andre. Jeg ved udmærket, at rigtig mange partier får bidrag fra både her og der og alle vegne. Men det, jeg godt kunne tænke mig, var, at vi fik en større principiel diskussion om, om ikke man kunne gøre det her mere åbent, så borgerne og vælgerne bedre kunne få indsigt i, hvad det er, partierne egentlig får af støtte fra interesseorganisationer, fagforeninger og virksomheder.

Svar:  Jeg må bare stadig væk fastholde, at jeg sådan set ikke synes, at det er en god idé, for jeg mener, at vi har en rigtig god offentlighed omkring bidrag til partiernes politiske arbejde. Jeg mener, at vi har de regler, vi bør have, og det indebærer jo netop, at partierne i deres ansøgning også skal give oplysninger om, hvorvidt et eller flere bidrag fra samme bidragyder overstiger 20.000 kroner Så jeg er sådan set rimelig fortrøstningsfuld, hvad angår de regler, vi har, men synes i øvrigt, at den igangværende debat er yderst interessant, og jeg synes, det er fint, at tingene på den måde kommer frem i lyset. Men at vi ligefrem på Christiansborg skulle til at stramme yderligere i forhold til reglerne omkring offentlighed, mener jeg sådan set ikke er vejen frem. Jeg synes, vi har rammerne for det, og det er måske også derfor, at det lykkes at få sådan nogle ting frem i lyset.
Kommentar:  Men i det mindste bliver der jo så ryddet op den dag. Det her tjener jo sådan set et formål. Jeg tror egentlig, at herre Henning Hyllested og jeg nok kan være uenige om balancen, men det, at man nogle gange gør det på en måde, og at man nogle gange gør det på en anden måde, kan vel egentlig være sund fornuft. Og så må vi jo set, om der er væsentlige forskelle på de tal, når politiet oplyser, at de ikke oplyser. Så kan man jo sådan set konstatere, hvordan landet ligger. Jeg ser i hvert fald frem til at vende tilbage med den redegørelse på baggrund af de spørgsmål, herre Henning Hyllested har stillet. Vi skal nok komme til bunds i, om der er noget, der eventuelt er mere virksomt end andet. Jeg ved i hvert fald, at politiet gennemfører deres arbejde ud fra et ønske om at optimere de pågældende kontroller, som foregår.

Svar:  Der skal jo ikke herske nogen tvivl om – og det er også en af grundene til, at jeg stiller spørgsmålene nu til justitsministeren – at det var, jeg vil næsten sige, i samme sekund, som Tungvognscenter Syd offentliggjorde, at nu er vi der, at jeg fik en storm af henvendelser fra vognmænd og chauffører, som kører på de danske landeveje. De spurgte: Hvad er nu det for noget? Nu kører de jo bare udenom, altså alle dem, der ikke har rent mel i posen. Der skal såmænd nok være nogle, der også er gået i fælden, om jeg så må sige. Men alle de andre kører bare udenom i et vist omfang. Det er jo det, man gerne vil undgå. Samtidig kan en række chauffører og vognmænd jo konstatere, at når de henvender sig hos tungvognscentrene, bliver der ikke reageret lige med det samme. De kommer jo med nogle konkrete henvendelser om nogle konkrete køretøjer, for de konstaterer ude på landevejene, at det der ser godt nok mistænkeligt ud. Men der sker ikke rigtig noget.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og så går vi til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 60 (V, DF, KF og LA), imod stemte 8 (RV, EL og Christian H. Hansen (UFG)), hverken for eller imod stemte 43 (S og SF). Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg synes jo, at ministeren giver et historisk rids over mange af de ting, der er sket, og det er helt forståeligt. Jeg synes jo bare, at man som regering måske også skal prøve at se tingene fra den anden side. Ministeren siger jo, at det er fair og så videre, og at det er rimeligt af oppositionen i forhold til dens rolle. Men er det så i forhold til folkestyrets gerning rimeligt, at vi gennemførte natlige forhandlinger tirsdag den 17., onsdag den 18. og torsdag den 19. november? Det er de sidste forhandlinger, der har været, hvor Dansk Folkeparti har været involveret. Det er de sidste forhandlinger, der har været om erstatningsvilkår for de her 1.150 berørte minkavlervirksomheder i Danmark. Så kommer der så et orienteringsmøde den 30. november. Det har vi så været flinke at kalde det sidste forhandlingsmøde, men der var ingen forhandling, der var ingen dokumentation, der var ingen beregninger, og der kunne ikke blive udleveret notater fra regeringen til oppositionen. Synes ministeren selv, at det er rimeligt at kalde det for forhandlinger, når man nægter at udlevere beregninger og skrivelser?

Svar:  Jeg skal beklage meget, at Dansk Folkeparti føler, at man ikke har været involveret nok i de her forhandlinger. Det kunne muligvis også have været foregået på en anden måde. Det, jeg har oplevet, i den tid jeg har været fødevareminister, er, at man har haft nogle indledende forhandlinger, og så har man haft et særligt behov for at lave bilaterale forløb, navnlig med Venstre, fordi man har set det som et vigtigt parti at få med, for det er en stor og ledende kraft i blå blok. Der kan jeg da godt se, at det kunne have været smart løbende at have været bedre til at informere Dansk Folkeparti. Det beklagede vi også under de forhandlinger, der var i går. Det havde været hensigtsmæssigt at bruge den tid på at give en bedre feedback til jer undervejs eller en løbende orientering og også inddrage jer noget mere. Men man har haft det fokus, at det først og fremmest var vigtigt, at man fik Venstre med om bord, for så kunne man se en helhed og en bredde i det, og det kunne nok have været gjort smartere. Det tager jeg til efterretning, og tak for den kritiske feedback.
Kommentar:  Det, som ministeren lægger op til her, er jo at tilsidesætte den private ejendomsret, som er en grundlovssikret ret. Har ministeren undersøgt med Justitsministeriet, hvorvidt det er i overensstemmelse med den danske grundlov?

Svar:  Ja, det er deres vurdering, at det er det.
Kommentar:  Det synes jeg er en totalt relevant diskussion, for det er nogle mennesker, som er kommet hertil, og som i mange år har været på passiv, offentlig forsørgelse, og hvor det er blevet normen og kulturen og dermed også den kultur, der videregives til næste generation, at penge er noget, der kommer fra kommunen, og det er ikke noget, der kommer, fordi man er stået op om morgenen og er gået ud ad døren med en madpakke under armen. Det er det sidste, vi skal hen til. Hvis du for eksempel tager integrationsgrunduddannelsen, kan den i dag benyttes af nyankomne. Men hvorfor egentlig kun nyankomne, for den viser sig jo at være en succes? Det kunne jeg godt tænke mig at diskutere med arbejdsmarkedets parter, for måske kunne nogle af dem, der har været her i mange år, også få mulighed for at benytte sig af den, som vi kan se er en succes.

Svar:  Det er fint. Jeg vil godt lige gå videre til nogle af de punkter i det interview, som jeg nævnte før, og som jeg var meget enig i, hvor ministeren siger: Folk skal forsørge sig selv. Nu vil jeg godt stille et meget direkte og meget konkret spørgsmål: Mener ministeren, at økonomi også er et incitament for, at de her kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet?
Kommentar:  Til det første: Jeg forstår udmærket godt spørgerens utålmodighed, for der er behov for at styrke indsatsen, så børn ikke vokser op i risiko for at blive radikaliseret. Børn skal ikke vokse op i radikaliserede og voldsparate miljøer her i Danmark. Derfor skal vi arbejde hurtigt, men vi skal også sørge for at arbejde ordentligt og grundigt. Derfor nedsætter vi det udvalg, som skal afdække, hvordan vi kan ændre reglerne for tvangsanbringelse af børn og unge uden for hjemmet, så vi kan beskytte børn og unge mod at vokse op i radikaliserede miljøer. Udvalget vil her hen over foråret udarbejde mulige løsningsforslag, og dermed kigger vi jo også hen mod at kunne fremsætte et lovforslag til efteråret.

Svar:  Altså, der er jo flere børn, der allerede er blevet hentet hjem fra Syrien til Danmark, og ét af dem er placeret hos bedsteforældrene og en moster – bedsteforældre, hvis barn tog til Syrien for at kæmpe imod danske værdier. Synes ministeren virkelig, det er en god idé, at de nu skal tage vare på endnu et barn? Mener ministeren ærlig talt ikke, at det er forkasteligt?
Kommentar:  Ja, jeg er udmærket godt klar over, at vi har en europaaftale. Den her europaaftale har en følgegruppe, der skal bestemme, hvordan vi laver den her tilvalgsmodel, som vi har talt om. Men der er jo ikke noget, der er til hinder for, at vi kan tage afstemningen om retsforbeholdet, så snart følgegruppen er færdig med sit arbejde. Man kan vente helt til marts 2016, men der er jo ingen, der siger, at man behøver at vente så længe. Kunne det ikke være en mulighed nu, hvor vi har et større trusselsniveau i Danmark, end vi har haft længe? Det kan godt være, at trusselsniveauet ikke er hævet, men vi føler os i hvert fald noget mere truede, og derfor siger vi, at det måske er nu, at vi skal tage den her beslutning, så vi sikrer, at politiet i højere grad kan samarbejde på tværs af Europa. Nogle af dem, der, så vidt jeg er orienteret, er blevet arresteret i forbindelse med sagen her i Frankrig, blev arresteret i Bulgarien på baggrund af det politisamarbejde, vi har, blandt andet gennem Europol. Så kunne det ikke være en oplagt mulighed for os til at sige: Jamen så lad os skynde os at få det overstået, så vi kan fortsætte med at have et tæt samarbejde om at bekæmpe kriminaliteten?

Svar:  Der ligger jo en klokkeklar politisk aftale med den proces og den vej frem, som vi de fem partier imellem mener er den rigtige. Det er rigtigt, at der lige nu pågår et større analysearbejde om de samlede retsakter, men hvad angår Europol er regeringens holdning jo fuldstændig klar: Der skal Danmark være. Det er fuldstændig nødvendigt for vores politi. Det er altså også vigtigt at sige, at vores efterretningstjenester arbejder sammen. Det har de gjort igennem en længere periode, det skal de vedblive med at gøre. Det er fuldstændig afgørende for vores mulighed for at kunne bedrive den tilstrækkelige indsats imod terror, at der er det integrerede samarbejde, men det hænger altså ikke snævert sammen med Europol, fordi vores efterretningstjenester arbejder sammen et helt andet sted.
Kommentar:  Jeg fik ikke rigtig noget svar på, hvor mange færre offentligt ansatte der er. Der er 13.752 færre offentligt ansatte i dag, end da jeg var statsminister. Det går jeg da ud fra at statsministeren kan bekræfte. Apropos oprydning minder jeg bare for historieskrivningens skyld om, at bare i den lille periode, hvor jeg var statsminister, tog vi tre initiativer til at sikre en bedre budgetopfyldelse i kommunerne. Ikke en eneste gang bidrog Socialdemokratiet til at tage et medansvar for de opstramninger; tværtimod, da vi forsøgte at holde de offentlige lønninger under kontrol, gik statsministeren i sin egenskab af formand for Socialdemokratiet rundt ude på Slotspladsen og demonstrerede for, at vi skulle lade lønningerne stige mere. Derfor klinger det jo hult, at vi nu skal mødes af det her skræmmebillede. Der skal være færre ansatte i kommunerne, hvis jeg får regeringsansvaret, siger statsministeren – og det bekymrer åbenbart. Så vil jeg bare spørge: Hvor mange færre eller flere kommunalt ansatte er der i dag end før regeringsskiftet?

Svar:  Jamen jeg lægger ikke skjul på, at der har været gennemført en tilpasning af økonomien, for det var jo nødvendigt efter den tid, hvor herre Lars Løkke Rasmussen var statsminister, at få styr på økonomien igen. Kan Lars Løkke Rasmussen ikke også bekræfte, at dengang han selv var statsminister, og også, da Anders Fogh Rasmussen var statsminister, er det faktisk vanskeligt at finde et eneste år, hvor man havde styr på budgetterne; hvor man ikke overskred budgetterne? Det anerkender jeg fuldstændig, altså at vi har fået styr på tingene. Vi har nu en situation i Danmark, hvor man ikke overskrider budgetterne, og det har også medført tilpasninger i kommunerne. Men at sige, at vi ikke fremadrettet har flere penge til den offentlige sektor, er jo ganske enkelt forkert. Nu siger herre Lars Løkke Rasmussen, at vi ikke skal tale om fortiden, og det kan jeg godt forstå man ikke vil, for det er noget værre noget, og der kunne man ikke finde ud af at overholde budgetterne. Hvis vi bare taler om fremtiden, vil herre Lars Løkke Rasmussen så ikke give mig ret i, at når man hvert år har 3 milliard kroner mere til den offentlige service, så kan man få mere offentlig service, end hvis man ikke havde haft 3 milliard kr.?
Kommentar:  Vi går til afstemning om lovforslagets endelige vedtagelse. Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 110 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet.
Kommentar:  Det var jo et rigtigt politikersvar, for der var faktisk ikke noget svar på spørgsmålet. Jeg anerkender fuldt ud, at politiet gør et glimrende arbejde på området, men man skal bare også huske på, at når vi taler om illegal indvandring sådan generelt, kan vi se, at det er sådan, at der har været politikilder fremme og vurdere, at der er mellem 20.000 og 50.000 indvandrere i Danmark, så det siger jo noget om, at det mildest talt er en opgave, som er vanskelig at løse. Det er fair nok, at man har de her samtaler med sine EU kollegaer og så videre, og jeg håber, at der på et eller andet tidspunkt kommer noget ud af det. Nu er det der EU-system lidt trægt, så det kan godt være op ad bakke. Men jeg vil bare gerne høre: Altså, når Socialdemokratiet ikke vil have mere kontrol ved grænsen, fordi man ikke mener, at det hjælper noget at have mere kontrol, og man ikke ønsker at tilføre flere ressourcer til de dele af politiet, der håndterer det her, og man ikke ønsker højere straffe, hvad ønsker man så konkret at gøre af nye ting? Og lad nu være med bare at svare, at man ønsker at fortsætte med mere af det samme. Hvad ønsker man af nye ting?

Svar:  Så tror jeg, jeg vil starte med at svare et andet sted, for det er åbenbart ikke den samme virkelighed, herre Martin Henriksen og jeg befinder os i. Altså, jeg vil gerne lige henvise til det der tal med 20.000-30.000 illegale indvandrere, som herre Martin Henriksen påstår der er i Danmark. Det ved herre Martin Henriksen ret beset ikke, for det gør Rigspolitiet ikke engang. Det er et tal, som ikke giver andet end et slag på tasken, og jeg vil henvise til det svar, som Dansk Folkeparti fik i det samråd, hvor det samme spørgsmål blev stillet, nemlig om, hvor mange illegale indvandrere, der opholder sig i Danmark. Og i oktober 2012 var svaret: Det vides ikke. Så det er en myte, at der skulle opholde sig så mange, som herre Martin Henriksen siger. Med hensyn til det med, om vi vil have grænsekontrol, vil jeg sige til herre Martin Henriksen: Det er helt korrekt, at det vil vi ikke. Danmark er medlem af Schengen, og det respekterer vi. Det er helt okay, at der her er en klar forskel mellem Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti, og den uenighed kommer også til at bestå pænt mange år endnu.
Kommentar:  Jeg har fuld tillid til, at mine kollegaer som ministre og de ministerier, de har ansvaret for, har en fuldstændig professionel tilgang til ansættelse af embedsmænd. Der er tilgangen den, at man ansætter den ansøger, der måtte være mest kvalificeret til stillingen, og at det ikke beror på en partipolitisk opfattelse, om man får jobbet eller ej. Så enkelt er det.

Svar:  Men kunne det simpelt hen være, at man i den her etpartiregering, måske som et udslag af en fornemmelse for magten, simpelt hen synes, at den vigtigste kvalifikation ved en embedsmand er, at vedkommende måtte tænke ligesom ministeren selv? For det her billede er jo ret entydigt, og jeg er ret sikker på, at hvis det her var noget, vi kunne læse op vedrørende Ungarn for eksempel, så havde udenrigsministeren stået og tordnet imod de tiltagende diktatoriske forhold i Ungarn – eller Polen eller andre steder. Tror finansministeren ikke, at jeg har ret i det?
Kommentar:  Det lyder da i hvert fald som noget, der er irriterende, og også noget, som man i umiddelbart ville kunne gøre noget ved. Når jeg siger, at DSB lever op til de krav, der er, så refererer jeg jo til de krav, som er defineret i den nuværende DSB-kontrakt, som blev indgået for næsten 10 år siden. Den kontrakt havde nogle krav til, hvor høj belægningsprocenten skulle være, altså hvor mange siddepladser der skulle være til de rejsende, hvor mange myldretidsproblemer man kunne acceptere og så videre Det er de krav, jeg altså kan se man lever op til i DSB. Dermed ikke sagt, at der ikke er problemer med overfyldte tog, og at det ikke er noget, som kan give gener. Det kender vi alle sammen til, og jo længere ind mod København man kommer, jo flere står der på toget, og jo mere overfyldte kan togene være. Der er så også kortere rejsetid, men vi må arbejde hen imod, at så mange som overhovedet muligt kan få en siddeplads. Det er jeg fuldstændig enig i.

Svar:  Jeg vil godt her til sidst spørge ministeren, om ministeren vil følge situationen på Nordvestbanen meget nøje, både med hensyn til regularitet, overholdelse af køreplanen og antallet af siddepladser, og om ministeren vil skride ind over for DSB, når ministeren kan konstatere, at tingene ikke er i orden på de områder, jeg her har omtalt.