kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Til Venstres ordfører må jeg nu sige, at min uddannelseskasket har jeg for længst lagt fra mig, når jeg tager en debat som den her op. Det tror jeg kvalificerer debatten. Med hensyn til tiltro og tillid må jeg blot sige, at jeg havde tiltro og tillid til, at en taskforce, som havde Dansk Sygeplejeråd, Lægeforeningen og andre faggrupper og flere ministerielle grupper med, kunne løse opgaven, da den blev nedsat. Hvorfor skal jeg dog have tiltro til, at den kan løse opgaven, når den bliver nedsat på ny for tredje eller fjerde gang? Jeg tror, vi har et strukturproblem eller et organisatorisk problem, og det vil jeg da bede ministeren om at forholde sig til. Hvorfor har vi ikke fået et resultat fra den taskforce? Vi har fra socialdemokratisk side nu valgt meget specifikt at sige »kliniske ekspertsygeplejersker«, for vi ønsker opgaveglidning på væsentlig flere områder, men vi har gjort det for at prøve at lægge et pres, som ordføreren og ministeren faktisk også har takket for. Men det kan da ikke være rigtigt, at det skal være den politiske proces, når der allerede for mere end et år siden blev givet udtryk for et politisk flertal på området.

Svar:  Men vi kan jo ikke lave arbejdet i taskforcegruppen om. Og jeg kan så sige med hensyn til at rykke på området, at jeg allerede har lavet en aftale i morgen med sundhedsministeren, så jeg er sikker på, at det, der er blevet meldt ud fra talerstolen fra ministerens side, holder vand. Derfor vil der bliver rykket hurtigt i den her sag.
Kommentar:  Jeg vil jo vove den påstand, at hvis en gruppe mennesker går ind i en forretning og fylder hænderne med forskellige produkter og myldrer ud ad døren igen, ja, så kan man diskutere det lovlige ærinde i det. Man kan også diskutere myndighedshåndteringen i, hvad der så bliver gjort – hvor meget myndighederne reelt gør. Man kan også diskutere de regler, der er for forsikring. I dag skal der være noget mere indover. Der skal være tvang eller vold eller noget lignende, for at man kan få de her effekter igen. Så det er jo rigtig, rigtig mange penge, vores butiksejere mister, når det – i anførselstegn – bare er tyveri. Så et andet spørgsmål er: Kunne ministeren forestille sig, at man ændrede nogle af de regler, der er, for, hvad der skal til for at forsikre de her folk, sådan at de i det mindste kunne få nogle flere af de penge, de mister, tilbage?

Svar:  Nu er jeg så helt ærlig: I det omfang, det er mit ressort, diskuterer jeg det gerne. Jeg er simpelt hen sådan lige på stående fod i tvivl om, hvad der er mit eller ikke, men det tager jeg gerne en drøftelse om. Jeg har jo ikke en modsatrettet interesse i forhold til herre Peter Kofod. Vi har vel alle sammen en interesse i, at butiksejere bliver behandlet ordentligt, og at de bliver ladt i stikken – det tror jeg var udtrykket – har vi jo ingen interesse i. Vi har set nogle groteske eksempler, og det er også derfor, vi har instrueret politiet om, at vurderingen af, om billeder skal offentliggøres eller ej, skal de foretage hurtigt. Det er jo ikke sådan noget, de skal have flere uger til. Vi har set et helt grotesk eksempel, hvor de har brugt 5 uger på det. Men inden for 24 timer kan det jo give god mening hurtigt at dele billederne.
Kommentar:  Hvad mener ministeren så er det sandsynlige, der vil ske, når man laver kontrakter med så kummerlige forhold, som ligger langt under de vilkår, der ellers gælder i branchen? Og det kan vi jo se, det bliver udtalt både af de piloter, der har udtalt sig i sagen, og af Flyvebranchens Personale Union, nemlig at det ligger så langt fra de vilkår, der ellers er i branchen, at hvis man alligevel lægger en arbejdskontrakt frem, der i den grad opfordrer til, at piloterne arbejder meget, enten ved siden af eller i den rene akkordaftale ved at flyve rigtig meget, hvor man regner med, at 50 procent af lønnen skal være noget, piloterne skal tjene oveni – så sætter man jo flysikkerheden på spil uanset en from henvisning til, at det burde man ikke gøre. Det er jo nok det, der kommer til at ske, når der er så elendige aftaler.

Svar:  Altså, for at forhindre træthed i cockpittet har vi nogle regler om flyve- og hviletid. Disse regler er lavet for at sikre, at der ikke flyver trætte piloter rundt. Hvis man mener, at disse regler ikke er tilstrækkelige, skal man foreslå dem ændret. Jeg har ikke hørt forslag fra SF om, at man skal ændre reglerne for flyve- og hviletid. Det, SF nu taler om, er nogle lønspørgsmål. Det kan være en fagforeningskamp, det kan være et spørgsmål mellem arbejdstager og arbejdsgiver, men lønforholdene ændrer ikke på reglerne for flyve- og hviletid, som tager hånd om de sikkerhedsproblematikker, der er med træthed i cockpittet.
Kommentar:  Tak. Jeg ved, at der er bedt om en aktindsigt, for at man kan finde ud af, hvad der er sket. For i området er man simpelt hen træt af, at man ikke kan få de rigtige svar på, hvordan den her fejl her er opstået. Er det sådan, at de mennesker her fra grundejerforeningen nu kan få de oplysninger om, hvorpå fejlen beror? For det er det, der skal til for at sikre, at en sådan fejl ikke sker igen. Er de mennesker blevet underrettet om, præcis hvori fejlen består, således at man kan modvirke, at det sker igen?

Svar:  Altså, hvor man lige præcis er i en aktindsigtsanmodning og udlevering, kan jeg ikke svare på sådan på stående fod. Jeg skal meget gerne gøre det, når jeg kommer tilbage på siddende bagdel, og sende et skriftligt svar over til herre Bjarne Laustsen.
Kommentar:  Jeg tror, det vil være klart for alle, at den svenske tilgang til håndteringen af covidkrisen har været en helt anden end den danske med de konsekvenser, som det har. Jeg tror i virkeligheden også, det illustrerer meget godt, hvorfor man skal være forsigtig med at åbne grænserne. For der er selvfølgelig en risiko, og når vi har gjort så meget inde i Danmark, når vi har bedt danskerne om at lide de afsavn, som vi har, i den her situation, så vil det jo være et problem, hvis vi åbner for at importere smitte fra andre lande.

Svar:  Det er svært at forstå, hvorfor det skulle være et problem, at en borger fra et område med mindre smitte kommer til et område med mere smitte. Det må da kun være et problem for den borger, for der er jo mere smitte i Danmark, end der er i Skåne, og nu har jeg slet ikke talt om det dansk-tyske grænseland. Det her handler jo om, at man sidder i hovedstæderne og blæser på dem, der bor i grænseområderne, og det er det, jeg som formand for det nordiske grænsehindringsråd og som danskfødt sønderjyde gerne vil gøre oprør imod, altså at man blæser på interesserne i grænseområderne uden at have nogen sundhedsmæssig begrundelse for det. For der er mindre corona i Flensborg og Skåne, end der er i Danmark.
Kommentar:  Jeg vil lige vende tilbage til ministerens svar, hvori der også indgik, at der er etableret en række parkeringspladser, blandt andet ved stationen i Roskilde. Nu kender jeg Roskilde Station ret godt. Der kommer jeg hver dag. Det er rigtigt, at der er bygget et lille antal – jeg tror, det er fem-seks stykker – men der er behov for langt flere, og der er blevet taget et større antal fra i samme tidsrum til brug for ekstra cykelparkeringspladser, som der også er et stort behov for. Så den oplysning om, at der er bygget ekstra parkeringspladser ved Roskilde, er både rigtig og forkert. Den er forkert i forhold til de pendlere, der kommer hver dag og ikke kan finde en parkeringsplads. Derfor vil jeg så spørge: Hvor langt er ministeren og ministeriet i det hele taget – for jeg ved godt, at det ikke er ministeren alene – kommet med at få etableret disse parkeringspladser, som blev aftalt i januar 2009?

Svar:  Jeg tror, jeg skal passe meget på med at konkurrere i lokalkendskab til Roskilde Station med spørgeren; det vil jeg afholde mig fra. Men jeg tror egentlig, at jeg var ret præcis i mit svar til herre Flemming Damgaard Larsen ved at nævne stationer, hvor man var i gang, eller hvor man havde været i gang, og også ved at nævne nogle stationer, hvor man ville gå i gang. Det er ikke for at være arrogant eller noget, men hvis spørgeren vil have et konkret svar vedrørende eksempelvis Roskilde Station, bliver jeg nødt til at sige, at det måske var bedre at stille et skriftligt spørgsmål.
Kommentar:  Det næste spørgsmål lyder: Vil ministeren inden valget fremlægge en plan for alternativ finansiering af Togfonden DK, i lyset af at der er et lavere provenu fra omlægningen af nordsøbeskatningen end forudsat i aftalen om Togfonden DK på grund af en lavere oliepris?

Svar:  Nej, Togfonden DK er finansieret inden for de mellemfristede politiske aftaler.
Kommentar:  I relation til det svar foranlediges man jo også til at spørge, om det tilskynder flere udlændinge til at arbejde, at man nu har valgt at hæve ydelserne med 300 million kroner, som regeringen gjorde her for kort tid siden. Er det noget, som vil gøre det mere attraktivt for den gruppe, der måtte modtage de her højere ydelser, at få et arbejde?

Svar:  Nej, jeg tror ikke, at det midlertidige børnetilskud i sig selv vil betyde, at flere kommer i beskæftigelse. Nu har jeg ikke selv været med til at forhandle lige præcis den aftale, men jeg formoder, at der, i forbindelse med at den er blevet forhandlet, også er blevet foretaget en vurdering af, hvad det ville have af beskæftigelseseffekter. Det ville være helt naturligt, at man havde gjort det. Jeg ved ikke, om man har gjort det, og jeg ved heller ikke, hvad en eventuel positiv eller negativ beskæftigelseseffekt vil være.
Kommentar:  Vi kan ikke lukke øjnene for virkeligheden, og det er jo en af årsagerne til, at også Socialdemokratiet har bakket op om en lang række stramninger af udlændingeloven, altså fordi vi erkender, at antallet af mennesker, der kommer hertil, har betydning for, hvorvidt vi kan få succes med at få folk til at blive integreret i det danske samfund. Men jeg vil også sige, at mine egne oplevelser ikke er, at det kun er 3-5 procent af dem, der er kommet hertil fra ikkevestlige lande eller arabiske kulturer, som er blevet en succes i det danske samfund. Min egen vurdering er, at det er  nogle  flere, og jeg håber på, at hvis vi har lav tilstrømning – ikke bare et år eller to, men i en årrække – får vi overskud til, at dem, der så ikke er blevet en velfungerende del af det danske samfund, efterhånden kan blive det, eller i det mindste at deres børn kan blive det.

Svar:  Ruud Koopmans peger jo på, at det er omkring 60 procent af muslimer, der ikke ønsker at sætte deres kulturelle, religiøse baggrund på hold eller i anden række for at blive integreret. Vi mener i Dansk Folkeparti, at man er nødt til at tage bestik af den her virkelighed og derfor ændre afgørende ting i vores udlændingelovgivning, sådan at det skal være nemmere for nogle landes borgere at komme til Danmark og sværere for andre landes, og det er jo simpelt hen bare sund fornuft.
Kommentar:  Som Dansk Folkepartis ordfører selv er inde på, så får jeg ekstra taletid, når jeg får det her spørgsmål. Jeg takker for rosen, men jeg synes nu ikke, at det så meget er det med sortsynet, der skal fylde, for nu spørger ordføreren jo netop ind til vores plan, vores 2020-plan, og så er det, at det lyse sind kommer frem; så er det, at visionerne og drømmene for fremtiden kommer frem. For det er jo faktisk sådan, at med det her forslag vil man som dansker kunne vælge en lysere fremtid, mere fokus på velfærd – og det er varig velfærd, det er ikke kun Venstres karrige velfærd, der kommer i fokus, hvis det er, at den her plan kommer til at bestemme. Så nævner herre Hans Kristian Skibby, at allerede fra 2013 vil man gå ned på en lavere vækst. Det er altså i 2015, at skellet er. Vi har sagt, at frem til og med 2015 vil vi køre med en vækst i det offentlige på 1,4 procent Så er det rigtigt, at når man kommer hen til 2016 og frem, så kører vi ned på en 0,8-procents-vækst. Og det er rigtigt, at hvis man fortsatte med den høje vækst, ville man kunne få endnu mere velfærd, og derfor bliver der også alt andet lige lidt mindre velfærd, når man går ned på 0,8 procent Men det, vi har lyttet os til i Finansministeriet, er, at 0,8 procent er det, der gør, at man kan fortsætte med uforandret service. Vi vil gerne sætte gang i hjulene, og derfor har vi frem til og med 2015 sat midler af til, at man kan have 1,4 procent i vækst. Det er vi stolte af, det bliver et rigtig godt samfund.

Svar:  Men der er jo bare det ene problem, som jeg synes er nok så væsentligt, og det er, at i vores optik hænger økonomien overhovedet ikke sammen i den finansiering, som herre Rasmus Prehn er så glad for. Herre Rasmus Prehn siger, at det er herre Prehns drøm, men det er i hvert fald herre Skibbys mareridt, skulle jeg så hilse at sige, for jeg synes, det er absolut til den forkerte side. Jeg vil så selvfølgelig medgive, at det er korrekt, at det er i 2015 og ikke i 2013, som jeg sagde. Men grundlæggende er det jo sådan, at en af dem, som skal stå bag herre Rasmus Prehns regering, er Socialistisk Folkeparti og i særdeleshed herre Ole Sohn, som har været ude at sige, at det her med de 0,8 procent i fremskrivning vil medføre en massakre på det velfærdssamfund, som vi kender i dag. En massakre – det var det ord, der blev brugt gang på gang, da man skulle kommentere planen om de 0,8 procent i vækst. Nu står S og SF selv med nøjagtig den samme fremskrivning, 0,8 procent i vækst, og nu er det lige pludselig ikke nogen massakre. Eller er herre Rasmus Prehn enig med herre Ole Sohn i, at det er en massakre med de 0,8 pct.?
Kommentar:  Jeg konstaterer stadig væk, at ministeren snor sig udenom. Jeg må bare sige, at med den nye folkeskolereform, som ministeren har været meget imod – ikke som minister, har jeg hørt, men man har meningen endnu, kan jeg høre – er vi rykket godt. Den nye PISA-undersøgelse viser jo, at vi er kommet et godt stykke ad vejen i den retning, hvor vi gerne vil hen. Nu kommer jeg fra Fyn, og i Svendborg har de faktisk stor erfaring med bevægelse og aktivitet. Det har givet store fremskridt i skolen. Derfor vil man i Svendborg nu også tage børnehaven med og give tre kvarters bevægelse om dagen. Ændrer det ikke opfattelsen hos ministeren til, at det godt kan ske i skolen og ikke kun kan ske uden for skolen?

Svar:  Jeg synes, at jeg faktisk ret tydeligt sagde, at det er ganske udmærket at bevæge sig i skolen, og det bør man gøre. Så der er ikke nogen grund til at fortolke det anderledes, for det er, hvad jeg sagde, og det er det, jeg mener. Jeg Med hensyn til PISA tror jeg nok, at de forskere, der har lavet undersøgelsen – og de fleste forskere i det hele taget – vil sige, at vi må vente til næste gang, der kommer en PISA-undersøgelse, med at sige, hvordan det står til med folkeskolereformen. Den har simpelt hen haft for lidt tid til at virke, før PISA-undersøgelsen blev lavet, til at man kan sige, at der er en evident sammenhæng.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 4 uden for betænkningen af Jakob Sølvhøj (EL). Afstemningen er slut. For stemte 15 (EL og ALT), imod stemte 90 (S, DF, V, LA, RV, SF og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling, og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jamen det er jo godt, at ordføreren har det sådan historisk, men der er noget dobbeltmoral i det her. Jeg kan jo spørge ordføreren: Hvis nu, det var et muslimsk trossamfund, som havde vundet hævd på at have lov at diskriminere mod kvinder på den måde eller på anden vis ikke ville leve op til nogle demokratiske minimumsrettigheder, mon så ordføreren ville have den samme holdning, at det måtte vi da se gennem fingre med? Hvorfor skal der nu pludselig åbnes op for trossamfund, som vi tidligere har kunnet afvise?

Svar:  Jeg mener klart, at der er nogle historiske grunde til, at den katolske kirke er anerkendt i Danmark. Hvis ordføreren mener noget andet, så er det jo en ærlig sag. Jeg har ikke nogen grund til at skulle ud og forsvare den katolske kirke – ingen! Men alle ved, at den er bygget op på paveinstitutionen, og at det så skulle gøre, at vi skulle trække anerkendelsen af de trossamfund tilbage. Der er altså nogle historiske grunde til, at vi siger det ene, og nogle historiske grunde til, at vi siger det andet. Sådan er virkeligheden så finurlig.
Kommentar:  Altså, jeg konstaterer, at den ene minister siger, at der slet ikke er noget, der hedder landsforræderi i straffeloven – det har han fået at vide af Justitsministeriet – og justitsministeren siger, at det er der, og at vi nu skal se at få prøvet bestemmelserne. Jeg hælder så mest til justitsministerens holdning. Men at man kan nå frem til, at der ikke er skabt uklarhed om spørgsmålet, har jeg nu svært ved at forstå. Derfor håber jeg, at Straffelovrådet vil fremkomme med sine anbefalinger så hurtigt som muligt, så vi kan få klarlagt bestemmelserne.

Svar:  Det håber jeg også, og det er jo derfor, jeg har bedt formanden for Straffelovrådet om at fremrykke rådets arbejde, for jeg synes, det er væsentligt at få på plads. Det er også vigtigt for mig at sige, at det ikke er sådan, at de pågældende ikke ville kunne straffes, men det kræver selvfølgelig, at man så at sige kan håndteres inden for de bestemmelser, der er. Det er ikke sådan, at det er omkostningsfrit at rejse til Syrien eller Irak og deltage og bidrage til Islamisk Stat. Jeg vil bare gerne sikre, at der er så mange veje ind som muligt. Når jeg er optaget af det, hænger det selvfølgelig sammen med, at det, som spørgeren ved lige så godt som jeg, er svært at løfte bevisbyrden på det felt, fordi det er begivenheder, der finder sted langt fra os, hvilket vi også kender fra andre situationer. Så man kan sige, at der er en masse juridiske ting i det her, og det skal Straffelovrådet hjælper os med at afklare. Det er vigtigt, at vi ikke lovgiver med hovedet under armen eller på anden vis uoplyst eller uafklaret, men derfor kan vi jo godt som samfund sende det klare signal, at gør man det, altså rejser ud som foreign fighter, som syrienskriger, bidrager man ikke alene til en terrororganisation, nemlig Islamisk Stat, og skaber ustabilitet i Mellemøsten, men man er, hvis man bistår fjenden eller angriber danske styrker, også landsforræder. Jeg tror, det også værdimæssigt er vigtigt at kunne sende det klare signal.
Kommentar:  Jeg tror, at på det samråd, hvor erhvervsministeren og jeg deltog i, sagde vi også meget tydeligt, at selvfølgelig skal en kommunalbestyrelse kunne være med til at påvirke lokalsamfundets udvikling. Det sker normalt igennem planloven, og jeg synes, det er en helt naturlig del af den diskussion, at man også er med til at påvirke, hvor der for eksempel skal ligge en moské. Jeg ved, man i Holbæk, tror jeg det var, ikke var frygtelig interesseret i, at det lå meget tæt på et udsat boligområde. Det synes jeg umiddelbart giver god mening. Det er ikke sikkert at planloven i dag giver kommunerne de instrumenter, de skal have. Det medgiver vi fuldstændig. Det er bare heller ikke nødvendigvis i planloven, det skal reguleres i fremtiden. Men vi er med på, at der er en diskussion her, og når vi ser de her lokale diskussioner hele tiden, er det også et udtryk for, at den nationale lovgivning måske ikke er, hvor den skal være.

Svar:  Det synes jeg er helt korrekt: Den nationale lovgivning er helt klart ikke dér, hvor den skal være. For vi er nødt til på det nationale plan at gå ind og regulere det her. Det kan ikke være sådan, at det er det enkelte byråds styrke, der skal sikre, om et område bliver islamiseret eller ej. Der må man simpelt hen stå hårdere imod, og derfor er jeg meget, meget skuffet over, at ministeren ikke har talt med sine partikammerater i Slagelse og fået dem til at stå imod, indtil vi kan vedtage noget national lovgivning, som i højere grad kan gøre det muligt at stoppe den form for islamisering, ligesom der er mange andre former for islamisering, der selvfølgelig skal stoppes.
Kommentar:  Jeg synes, det er fint, at vi har en public service-pulje, som kan gå til at producere fornuftigt og godt indhold, uanset om det er drama eller dokumentar. Den skal bare for det første have en fornuftig størrelse, og for det andet skal den efter min opfattelse gå til de tv-stationer, som overholder dansk lovgivning, herunder også dansk reklamelovgivning. Det synes jeg sådan set er det klare svar på det. Jeg synes, at problemet i dag er, at det, når man vælger at bruge så mange millioner licenskroner på at lave dansk indholdsproduktion, så skal gå til kasserne i de store internationale medievirksomheder, frem for at vi får produceret det i regi af vores egne public service-medier, som vi alle sammen er med til at betale til. Derfor er det vores klare opfattelse, at vi skal have en public service-pulje. Den skal bare være på et rimeligt niveau. Der er absolut ingen grund til at fordoble det i en situation, hvor Danmarks Radio og andre så må skære ned for at kunne finansiere det.

Svar:  Det her er en meget, meget interessant diskussion, for hvis vi kigger på økonomien i forliget, kan vi se, at det jo er sådan, at Danmarks Radio i faste tal holdes på det samme beløb. Og hvis man kigger på, hvor mange procent Danmarks Radio modtager af licensmidlerne, vil man se, at de også efter det her forlig fortsat vil modtage 85 procent af de samlede licensmidler. TV 2-regionerne, vores regionale stationer med public service, vil modtage 10 procent af de samlede licensmidler og 100 million kroner mere, end de har gjort tidligere, fordi vi fra den borgerlige side meget gerne vil styrke det regionale indhold i Danmark. Så vi taler altså om 5 procent Det er 5 procent, som går til indhold af høj kvalitet; som går til Station Next i Hvidovre, som er uddannelsessted for børn og unge; som går til public service-puljen, så danske producenter kan producere programmer med indhold af høj kvalitet. Det synes herre Mogens Jensen så er udtryk for, at vi ikke har kvalitet til lytterne og seerne. Det tror jeg egentlig bare mere man skal tolke som et udtryk for, at herre Mogens Jensen kun er optaget af én ting, og det er Danmarks Radio. Det er jo egentlig et lidt ærgerligt syn at have på det, altså at Socialdemokraterne er mere optaget af institutioner, end de er af at sikre et mangfoldigt, kvalitativt og godt indhold til danske lyttere og seere.
Kommentar:  Det sidste spørgsmål er sådan set, om ministeren så mener, at det ud fra, at man endnu ikke er færdig med det udvalgsarbejde, er realistisk at nå at lave en indrapportering til Kommissionen og dermed overholde den tidsfrist, der gælder for implementeringen af vandrammedirektivet.

Svar:  Ja.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Vi slutter afstemningen nu. For stemte 107 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det ser ikke ud til at være tilfældet, så vi går til afstemning.