kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg synes jo, at der er noget meget mærkeligt i, at hvis man har en fysisk skade, bliver man behandlet, indtil den er overstået, eller i hvert fald indtil den er afhjulpet så godt, som det kan lade sig gøre. Men når det handler om de psykiske skader, er vi anderledes tilbageholdende. Vi er i hvert fald i SF klar til at finde pengene til det her. Jeg ved, at når det handler om voldtægtsofre, for det er en sag, som jeg har gransket rigtig meget, er de få timer, som man kan få, i mange tilfælde ikke nok. Jeg synes ikke, at vi kan være det bekendt – specielt når rigtig mange af sagerne falder, er det mindste, vi kan gøre, at anerkende de personer, som er blevet voldtaget, som ofre og tilbyde dem den hjælp, der skal til, for at de kommer over den hændelse.

Svar:  Jeg tror for så vidt ikke, at vi er uenige om, at man som offer skal have den hjælp, man har behov for. Det tror jeg egentlig ikke at vi er uenige om. Men det, der generer mig, er, at SF her ligesom siger, at der i store træk ikke skal være noget loft over det, og at de er indstillet på at finde pengene. Det er jo sådan lidt det, vi hele tiden hører, og jeg kan forstå, at der er rigtig mange ting, man altid skal finde penge til, og jeg ved altså bare ikke, hvor SF lige vil finde pengene henne. Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
Kommentar:  Tak for det. Det er fuldstændig korrekt, som ministeren siger, at de strenge restriktioner tager udgangspunkt i EU's regler, og EU sætter jo alle hvaler i samme kategori, og derfor bliver alle hvaler per definition truede, selv om de ikke er det i virkeligheden. I FN-regi skelner man mellem truede og ikketruede hvaler, og derfor er grindehvalerne ikke på listen, for de er nemlig ikke en truet dyreart. Derfor er det efter min mening helt forkert, at Danmark har de restriktioner, som man har. Det er sådan, at mennesket er et rovdyr. Vi har udryddet sådan cirka 70 procent af alle verdens pattedyr, og af dem, vi har givet lov til at leve, holder vi milliarder og milliarder indespærret. Vi har reduceret deres liv til kun at have ét formål, nemlig at blive til vores mad. Vi taler om kødproduktion, på samme måde som vi taler om bilproduktion. Tænk på den lidelse, vi skaber. Tænk på, at en gris kan føle kærlighed, længsel og sorg. Kødproduktion er en af de største moralske sager i vores tid. Set i det lys er grindefangsten faktisk eksemplarisk. Hvalen bliver ikke holdt i fangenskab. Den bliver ikke tvangsfodret, den bliver ikke tvangsinsemineret. Der er ikke tale om kødproduktion. Så jeg vil spørge, om ministeren er enig i den overordnede betragtning, at grindedrab sammenlignet med kødproduktion faktisk er økologi i særklasse, er eksemplarisk dyrevelfærd og, i og med at kødet ikke skal transporteres over den halve verden, også er langt mere miljøvenligt end kødproduktion.

Svar:  Jeg sætter pris på spørgerens tur rundt i, hvordan vi producerer. Det er også derfor, det er vigtigt for mig sådan set at sige, at lige præcis i forhold til det her spørgsmål er reglerne for indførsel af hvalkød fra Færøerne til Danmark jo nogle regler, som følger af EU-regler. Derfor kan vi heller ikke ensidigt fra nationalt niveau ændre på dem. Så jeg er sådan set optaget af at lytte til, hvad spørgeren peger på af problem, og i den forbindelse noterer jeg mig jo også, at færinger, som ikke bor i Danmark, kan medbringe op til 10 kg grindekød i bagagen, når de rejser til Danmark.
Kommentar:  Det er fuldstændig rigtigt, at vores regeringsførelse ikke kan sammenlignes med herre Lars Løkke Rasmussens regeringsførelse, hvor man ikke havde styr på økonomien, og hvor man ganske enkelt år for år brugte flere penge, end man havde afsat. Det kan man ikke sammenligne. For nu er der kommet styr på økonomien, og det nye i dansk økonomi er, at vi overholder budgetterne. Så jeg må lige forstå herre Lars Løkke Rasmussen rigtigt: Skal der ansættes flere mennesker i den offentlige sektor fremadrettet? Ligger det i de økonomiske planer fra Venstres side? Og igen er vi jo nødt til at gætte, for der ligger ingen plan fra Venstre. Vi er nu tilbage ved den diskussion, vi har haft rigtig mange gange, og budskabet er jo egentlig ganske enkelt. For det første har regeringen jo ført en økonomisk politik, hvor vi har haft styr på tingene, og hvor budgetterne holder. For det andet har vi også sikret, at det offentlige forbrug er vokset med 10 milliard kroner siden 2011; det er jo noget, som Venstre ikke kunne have gjort, hvis de havde haft nulvækst i den periode, vi snakker om her. For det tredje kunne de her diskussioner jo undgås, hvis Venstre bare ville lægge en økonomisk plan frem. Vi andre er nødt til at gætte på, hvem der skal fyres i den offentlige sektor. For én ting er sikkert: Nulvækst betyder fyringer.

Svar:  Der er 11.246 ansat på det område, som man kan kalde social beskyttelse, i dag, i forhold til da statsministeren blev statsminister, og det er jo derfor, det hele forekommer ... hvis man lige kunne bede transportministeren om at lade være med at sidde og råbe til mig. (Munterhed). Jamen jeg bliver simpelt hen distraheret, det her er jo ikke tog til tiden, det er tilråb til tiden, og vi går ind for tog til tiden, men tilråb til tiden er stærkt generende! (Munterhed).
Kommentar:  Det er ikke mit andet spørgsmål endnu, men så kan jeg fortsætte med det her. Ministeren taler stadig væk om behandlingssteder, og man kan jo sige, at med hensyn til behandlingstiden betyder det også noget, hvor i landet man bor. Det er rigtigt nok, at vi vil have de specialiserede steder. Som ministeren også siger, er det i Region Sjælland, der er ventetider, men det er søreme også i Region Sjælland, der ikke er nogen specialiserede steder. Det er i Region Sjælland, man skal køre langt for at komme til et behandlingssted, for eksempel til Rigshospitalet. Er det eventuelt det, der spiller ind, i forhold til at der bliver en ventetid i Region Sjælland? Er det Region Sjælland, der bliver taberen, fordi der netop ikke kommer noget specialiseret sted på det her område?

Svar:  Jeg vil gerne diskutere ventetider, for jeg er også enig i, at 10 ugers ventetid til den her MR-scanning er for lang tid. Men jeg synes heller ikke, at vi i et lille land som Danmark skal lade det hele gå op i, om der er nogle regionale grænser. Vi skal flytte vores patienter derhen, hvor den bedste behandling er til stede, i hvert fald når vi taler om noget så alvorligt og højspecialiseret, at man ud fra faglige kriterier har valgt at lægge det på kun fire steder. Lad mig minde om – det har også noget med ventetider at gøre – at der, hvor man har været mindre restriktiv end i Danmark, er der, hvor man har konstateret hjernehindebetændelse. Nu er jeg ikke læge, så jeg skal ikke begynde at sige, at der er en direkte årsag, men det var dog nærliggende at tro, at der var en årsagssammenhæng mellem de ting. Det var dog nærliggende at tro det. Så jeg synes ikke, at vi skal ud på en galej, hvor vi spreder behandlingen af sklerose med Tysabri til andre steder. Men selvfølgelig skal vi hjælpe de patienter, der aktuelt står på en venteliste, over i en anden kø, der er meget, meget kortere, for tiden er da vigtig. Selvfølgelig er tiden vigtigt. Det er jeg helt enig med fru Liselott Blixt i.
Kommentar:  Nu ved jeg godt, at det er et forslag, der er sendt i høring. Og man kan jo rive sig selv i håret, når man hører, hvordan nogen overhovedet kan finde på at sende noget i høring om, at bad reduceres fra en gang om ugen til en gang hver anden uge, eller at man vil sætte et loft over en bestemt hjælp netop for at fravige servicelovens regler. Så derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvad vil ministeren gøre, hvis de her spareforslag bliver vedtaget? Det er ikke blot i Bornholms Regionskommune, men det kan også være i en anden kommune, at man er meget kreativ i forhold til det her. Hvordan vil ministeren sikre, at vi fortsat kan have en god ældrepleje, som sagtens kan blive bedre rigtig mange steder?

Svar:  Jamen altså, som minister har jeg ansvaret for at sætte nogle gode rammer op og udstikke en kurs, og det synes jeg vi har gjort i de sidste tre finanslove. Vi har lavet værdighedspolitikker, og sammen med Dansk Folkeparti har vi løftet ældreområdet – og sidst her til bedre bemanding. Så faktum er, at Bornholm bare på de sidste tre finanslove faktisk har fået 18,4 million kroner på ældreområdet til en bedre ældrepleje. Og det er et beløb, der kommer hvert år. Så jeg har det jo sådan, at jeg ser det her som et spareforslag. Jeg kan slet ikke begribe, at man kan finde på at sende det ud, men jeg vil gerne se, hvordan de lokale politikere, der nu skal stå på mål for det her, tager imod det. Lad os nu se, hvad der sker, når de skal tage stilling til det. Det er et forslag.
Kommentar:  Nu svarede jeg meget kort på det første spørgsmål, fordi det var et meget direkte spørgsmål, som der jo sådan set kun kunne svares ja til, for det var jo faktuelt korrekt, hvad herre Martin Geertsen spurgte om. Men der kan så være grund til at brede svaret en lillebitte smule ud. Det er rigtigt, at den beslutning om anskaffelse af IC4-tog blev taget i 1999 af den daværende SR-regering med støtte fra SF og Enhedslisten, men det er også rigtigt, at der siden har været skiftende regeringer, der har været indblandet i IC4-sagen, uden at togene er kommet ud at køre af den grund. I 2002 opstod den første forsinkelse i de forventede leveringer, og de fortsatte frem til 2006. Under den daværende VK-regering indgik DSB i maj 2009 et forlig med firmaet, der betød, at DSB selv påtog sig ansvaret for at færdiggøre togene. Det var også under VK-regeringen, at DSB i maj 2011 måtte konstatere, at de indsatte IC4-tog på ingen måde kørte tilfredsstillende. Så nu vil jeg afvente resultatet af det arbejde, som den tidligere regering meget klogeligt satte i gang, og på baggrund af det vil jeg så handle. Jeg vil gerne slutte af med at sige, at jeg tror, at det ville være godt for alle parter, hvis man koncentrerede sig om at se fremad og koncentrerede sig om at forsøge at få løst problemerne. Det tror jeg faktisk tjener os alle sammen bedst, og som det vigstigste vil det ikke mindst være til gavn for danskerne.

Svar:  Det er jeg sådan set enig med ministeren i; det kræver bare, at vi lige får renset luften, og det er jo sådan set det, der er formålet med det her, sådan at vi får fuldstændig på plads, hvem der i virkeligheden har gjort hvad. For som jeg sagde indledningsvis, kan citatet fra B.T. godt give anledning til nogle misforståelser, og jeg kan så forstå på ministeren, at han er enig i, at dem skal vi da selvfølgelig have ryddet af vejen. Jeg vil bare lige fremhæve en enkelt pointe for at få styrket budskabet om, hvad det i virkeligheden drejede sig om tilbage i efteråret 1999. Jeg citerer her fra Berlingske Tidende den 15. maj 2011: » ... tilbage til efteråret 1999. Dengang hed trafikministeren Sonja Mikkelsen. I september 1999 skrev hun i en kronik, at hun prioriterede den manglende elektrificering af banen højt. To måneder senere havde den daværende finansminister Mogens Lykketoft imidlertid overtaget forhandlingerne, hvorpå SR-regeringen indgik et snævert forlig med SF og Enhedslisten om togtrafikken, hvori elektrificeringen blev aflyst.« Er ministeren på baggrund af det her citat fra Berlingske Tidende også enig i, at det i virkeligheden har udgjort et problem, at man aflyste elektrificeringen tilbage i 1999?
Kommentar:  Det her bliver mere og mere grotesk, og jeg forstår det godt. For regeringen er her presset op i et hjørne, hvor de ikke vil sige, hvad det er, der er sandheden, fordi sandheden er, at de beslutninger fremover glider væk fra at være politiske beslutninger. Det bliver centraliseret, det bliver ikke med baggrund i en demokratisk proces, det bliver med baggrund i, at der sidder en professionel bestyrelse, som kan træffe beslutninger, som påvirker et stort geografisk område. Og så prøver ministeren at dække sig ind ved at sige, at der ikke er lagt op til, at sygehusplanens struktur skal forandres. Nej, minister, men alle os, der arbejder i det her felt, ved, at det her er en dynamisk størrelse. Det kunne jo også have været omvendt. Man kunne have sagt: Hvem skal beslutte, at der oprettes et nyt sygehus eller en ny sygehusafdeling? Udover supersygehuse og akutsygehuse har vi rigtig mange enheder, og det er jo dem, vi taler om, når jeg nævner Frederikshavn sygehus eksplicit her.

Svar:  Ja, og som jeg svarede indledningsvis, og det gentager jeg gerne, er Frederikshavns sygehus jo lige præcis et eksempel på en lang række funktioner, som ikke behøver at ligge på de højt specialiserede sygehuse: ambulatorier, jordemoderkonsultation, en række andre funktioner, herunder diætist. Det, vi ønsker, er sådan set at udvikle og udvide nogle af de tilbud, så de rykker tættere på, hvor man bor, også gennem en Nærhedsfond på 6 milliard kroner til at investere i moderne sundhedshuse. Nogle af dem kan jo med klar fordel ligge på eksisterende sygehuse. Det har vi set sygehuset i Faxe være et meget godt eksempel på. Det ser vi på sygehuset i Tønder, og det tror jeg sådan set også er det, vi delvis ser på Frederikshavns sygehus, hvor der nu også kommer en stor lægeklinik, hvor man dermed får flere kompetencer flyttet ind under samme tag og får det der faglige samarbejde, også i det nære sundhedsvæsen, der kan gøre, at man kan få flere tilbud tættere på, hvor man bor. Og det er dét nære sundhedsvæsen med en bedre sammenhæng, som vi skal udvikle og investere i i de kommende år.
Kommentar:  Jeg kan i hvert fald sige, at det, jeg sagde i går, nemlig at regeringen står bag skattestoppet, står jeg fuldt og helt ved. Jeg står også fuldt og helt ved den genopretningspakke, som vi lavede i foråret, som spørgeren så desværre ikke havde mulighed for at følge. I den forbindelse sagde regeringen helt åbent, at der var et par områder, hvor vi havde valgt at suspendere skattestoppet, og det var sådan set for at tage højde for den internationale krise, der er. Derfor må jeg bare sige, at der sådan set ikke er noget nyt omkring det her. Det har vi også diskuteret tidligere. Om hvorvidt det, jeg sagde i går, står ved magt: Ja, det gør det. Regeringen fastholder, at der skal være et skattestop, det er helt afgørende, og det er også afgørende for den danske befolkning. Men jeg kan jo konstatere, at det, som S og SF vil, er noget helt andet, det er at sætte skatten op. Det er jo også fair nok, men det synes jeg så også, at man skylder at fortælle den danske befolkning.

Svar:  S og SF har helt klart meldt ud, at vi vil lade skatterne stige, men vi står ved vores ord om, at vi derefter lader dem være i ro. Jeg synes, som det fremgår af de papirer, jeg har læst om skattestoppet, at det er, som om skatteministeren nu fremlægger det, som om man kan flekse ind og flekse ud af skattestoppet. Det er ikke sådan, jeg oplever det, når jeg læser om skattestoppet. Så er det en vedvarende ting, det er noget, der er, det er ikke noget, hvorom man bare kan sige, at det holder man lige en pause fra, og så går man igen tilbage til det. Derfor kan jeg stadig ikke helt få det til at hænge sammen, at skatteministeren i går sagde fra Folketingets talerstol, at skattestoppet eksisterer, det har nærmest aldrig nogen sinde haft det bedre, og så nu siger, at nå nej, man kan godt sige, at man en gang imellem ikke overholder skattestoppet. Kan ministeren ikke afklare det?
Kommentar:  Jeg tror simpelt hen, at udenrigsministeren tager fejl. Jeg tror, det er rigtigt, at der er et ønske om at løse klimaproblemet og internationale skatteproblemer, men jeg tror, at der er et nærmest lige så stort ønske om at standse EU's vedvarende attentat imod dansk suverænitet på for eksempel udlændinge- og velfærdsområdet. Jeg har ikke på noget tidspunkt befundet mig i en dansk by, hvor der har været et jublende kor, der har sagt: Ja, lad endelig EU overtage nogle flere områder, så de kan få lov til at fordele flere danske sociale ydelser. Jeg har aldrig nogen sinde oplevet det. Det kan være, at udenrigsministeren har oplevet det. Så vil jeg gerne vide, hvad det er for en by, for så vil jeg øjeblikkelig tage på ekskursion dertil.

Svar:  Jeg ville bare ønske, at spørgeren gik ind i kampen sammen med os andre for at forbedre det EU-samarbejde, der er. Det er – nu tager jeg et konkret eksempel, som jeg håber at herre Morten Messerschmidt støtter – når vi kæmper hårdt for en vejpakke for at afslutte det Wild West, der er på de europæiske og danske motor- og landeveje, hvor der kommer chauffører og vognmænd ind, som ikke overholder de danske spilleregler om ordentlige løn- og arbejdsforhold. Vi kæmper for at lave en vejpakke, men hvor er man så henne fra spørgerens side? Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi løser de konkrete problemer og ikke fortaber os i store intentionelle diskussioner, der ikke har nogen løsning her og nu.
Kommentar:  Nu nævnte jeg så Syddjurs Kommune, jeg kunne have nævnt alle de andre østjyske kommuner fra den rapport. Jeg kunne også have nævnt nogle kommuner på Fyn. Jeg kunne sådan set have nævnt en del kommuner. Nu er det jo ikke bare et spørgsmål om, at Syddjurs har det svært, der er faktisk rigtig mange, der har det svært. Der kunne det jo være ret interessant, hvis jeg havde hørt ministeren sige, at ministeren godt kan se, at det er nødvendigt at gøre noget nu, og derfor kigger vi på det, for der er mange, der har utrolig svært ved at få økonomien til at køre. Men ministeren siger, at nu må der et udredningsarbejde i gang, og så står man måske klar med nogle penge i 2011, og så kan man så se, om man skal lave en udligningsreform i 2012.

Svar:  Jamen som det fremgik at mit svar på det forrige spørgsmål, så mener jeg altså, at der netop er behov for at udvikle det kommunale finansieringssystem, fordi det skal tilpasses de udfordringer, som kommunerne står over for. Hovedvægten i udvalgets arbejde vil netop være analyser af kommunernes socioøkonomiske udgiftsbehov. Det socioøkonomiske udgiftsbehov skal beskrive forskelle i kommunernes udgiftspres som følge af den sociale struktur i kommunerne. I den forbindelse skal udvalget jo også se på samspillet mellem opgørelse af de socioøkonomiske udgiftsbehov og de øvrige udgiftsbehov. Så skal vi også se på indregningen af produktionsjord, som der også har været kritiske røster om fra såkaldte udkantskommuner. Vi skal netop se på indregningen af produktionsjord i opgørelsen af det kommunale beskatningsgrundlag. Så det her med, at vi i det hele taget vil få foretaget nogle indledende analyser af eksterne parter, synes jeg sådan set vidner om, at det er noget, som vi tager ganske alvorligt og gør fornuftigt og grundigt, men at vi jo ikke står fuldstændig fast og siger, at nu har vi lige ligningen: Her er udligningsreformen, og den står aldrig til diskussion. Det er netop noget, vi løbende hele tiden skal holde øje med, men vi skal jo gøre det på et sagligt grundlag.
Kommentar:  Det gode ved at være frihedsminister er, at det trods alt er en titel, som hverken Folketinget eller nogen andre kan tage fra en. Det kan man fortsætte med at være, så jeg vil ikke sige, at der er noget fra tidligere tider. Til herre Nikolaj Villumsen vil jeg bemærke, at vi jo hverken taler om at lempe presset på Tyrkiet eller om eventuelt ikke at forøge det – overhovedet ikke. Vi har bare været enige med regeringen om, hvad en proportional reaktion har været og er. Så herre Nikolaj Villumsens forsøg på at tegne et billede af, at nu bliver der ikke gjort noget, mener jeg sådan set er forkert. Men det vil udenrigsministeren jo senere kunne uddybe. Det sagde han sådan set også udmærket her fra talerstolen.

Svar:  Jeg må sige, at jeg er fuldstændig målløs. Altså, vi har en situation, hvor en nær allieret af Danmark måske har udleveret en dansker til ekstremisterne i IS i strid med FN's klare beslutninger. Det er et brud på en aftale, som er indgået for mange år siden mellem Danmark og Tyrkiet, om, at man udveksler borgere, som er mistænkt for kriminalitet i hinandens lande. Altså, hallo! Vi står i en situation, hvor Venstre siger, at det er proportionalt ikke at gøre noget som helst; det er altså proportionalt at stemme imod Enhedslistens forslag om at øge presset. Det er et stille og roligt forslag, og hvis Venstre ønsker at øge presset, så stem da for Enhedslistens forslag. Ellers må man konkludere, at Venstre vil lade stå til.
Kommentar:  Tak for det. Der er jo ikke nogen tvivl om, at der er forskelle i dansk politik, og det er også derfor, vi er meget glade for – det håber jeg også jeg fik givet udtryk for – at vi har fået en finanslov, hvor vi har fremrykket nogle af de ting, som regeringen jo tidligere har foreslået og har fået Venstre med på. Det har vi fået gjort til virkelighed tidligere, og vi har stadig en stor del af det finanslovsforslag, som regeringen oprindelig foreslog. Så det er vi meget, meget tilfredse med, og jeg synes, det er fint, at så mange partier har kunnet samles om det. Jeg vil også sige, at der jo ikke er noget i det, der står i vores finanslovsaftale, som er hverken tilfældigt eller ikke ment, og derfor er den sætning, som herre Lars Løkke Rasmussen læser op, jo også ment. Vi ved, at vi har et landbrug, som er presset; vi ved også, at vi skal have nogle ændringer i forhold til landbruget, og der synes jeg, det da er væsentligt at kigge på, hvilket pres landbruget er under, det erhvervsmæssige pres, man er under. Så selvfølgelig er den sætning både ment og ikke tilfældig.

Svar:  Det vil jeg gerne kvittere for, for jeg blev nemlig sådan lidt forvirret, da jeg læste Politiken i går, hvor miljøministeren blev foreholdt den her aftaletekst og gjorde sig nogle betragtninger om, at man skulle ikke lægge for meget i ordene, og det var nok i lyset af, at det hele var gået lidt stærkt. Så det er jeg meget, meget tilfreds med, for i vores parti har vi det i hvert fald sådan, at vi handler hurtigt og effektivt, og det var også derfor, at vi på allerede det tredje møde med regeringen var i stand til at få hakket den gordiske knude over, hvad regeringen ikke formåede på 33 møder med sit parlamentariske grundlag. Så jeg er meget, meget tilfreds med, at statsministeren her har bekræftet, at det, vi går på jagt efter, når vi skal udmønte Natur- og Landbrugskommissionens arbejde og omsætte det i en ny regulering, er erhvervsøkonomiske gevinster. Lad mig så lige vende mig et andet sted hen. I går hørte jeg statsministeren sige i en kommentar til den nye tænketank, der er nedsat af CO-Industri og Dansk Industri – et glimrende initiativ – at 2014 bliver et vigtigt europapolitisk år. Statsministeren sagde, at det blandt andet er, fordi vi sandsynligvis skal til folkeafstemning om en patentdomstol. Og der vil jeg egentlig bare gerne for god ordens skyld høre: Skal vi til afstemning, eller skal vi bare sandsynligvis til afstemning?
Kommentar:  Jamen jeg er meget glad, hvis det betyder, at Socialdemokraterne er parate til ambitiøse skattereformer. Sådan hører jeg det, at man er parat både til stort og småt, når det er uden for tilbagetrækning. Det synes jeg da er et meget, meget positivt signal, hvis det er det, vi hører her i dag. Hvis det bare er mundsvejr, så synes jeg selvfølgelig, det er ærgerligt. Jeg er så i øvrigt helt opmærksom også på det svar og den artikel, som herre Benny Engelbrecht henviste til. Jeg synes, det er rart, hvis vi også kan begynde at diskutere spørgsmål omkring, hvad de offentlige udgifter generelt er, og hvad der har en betydning, hvis det også er noget, socialdemokraterne vil være med til at diskutere yderligere. Så kan man jo sige, at så går man ind ad en dør, der ikke engang er slået op. Den er simpelt hen nærmest revet ned, så åben en port står der foran herre Benny Engelbrecht, hvis han gerne vil have, at udgiftsstigningerne i den offentlige sektor skal ske i et langsommere tempo.

Svar:  Tak, formand. Er der reformtiltag, som ministeren på forhånd vil udelukke kan komme i spil, for at regeringen kan indfri sit ambitionsniveau om at øge den strukturelle beskæftigelse med 55.000-60.000 personer?