kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg synes altid, det er godt at evaluere de lovgivningstiltag, man har. Nu er det her fra den 25. maj, så det skal også lige virke, før vi kan drage erfaringer ind. Men jeg synes, det giver god mening, at man evaluerer tingene, helt bestemt. Så bliver der nævnt, at vi skal lempe yderligere. En lempelse skal jo ses, i forhold til at vi har en dataforordning, en databeskyttelseslov, som vi i hvert fald havde meget snak om her i salen, og som skal spille sammen med, hvad det er, man skal have lov til. Og hvor er det, den balance går? Jeg er helt sikker på, at spørgeren også er enig med mig i, at vi jo ikke kan have et samfund, hvor man tager loven i egen hånd og kommer til at hænge folk, der måske er uskyldige, ud for kriminalitet. Det hensyn må der vel også være, selv om jeg i øvrigt er enig i alle betragtninger omkring de selvstændige erhvervsdrivende.

Svar:  Jeg vil jo vove den påstand, at hvis en gruppe mennesker går ind i en forretning og fylder hænderne med forskellige produkter og myldrer ud ad døren igen, ja, så kan man diskutere det lovlige ærinde i det. Man kan også diskutere myndighedshåndteringen i, hvad der så bliver gjort – hvor meget myndighederne reelt gør. Man kan også diskutere de regler, der er for forsikring. I dag skal der være noget mere indover. Der skal være tvang eller vold eller noget lignende, for at man kan få de her effekter igen. Så det er jo rigtig, rigtig mange penge, vores butiksejere mister, når det – i anførselstegn – bare er tyveri. Så et andet spørgsmål er: Kunne ministeren forestille sig, at man ændrede nogle af de regler, der er, for, hvad der skal til for at forsikre de her folk, sådan at de i det mindste kunne få nogle flere af de penge, de mister, tilbage?
Kommentar:  Ja, det gør vi, al den stund at det er et vigtigt princip, at det skal kunne betale sig at arbejde. Men vi vil også samtidig insistere på, at der er den rigtige sociale balance i Danmark og i den velfærdsmodel, som jeg synes vi skal kæmpe rigtig meget for også kan bestå i fremtiden. Det er i det spændingsfelt, man skal have den her diskussion, for vi har med skattereformen flyttet tallene meget. Jeg håber på og tror også på, at kontanthjælpsreformen kommer til at betyde en reel forskel i antallet af unge, der i dag er på kontanthjælp, og som i fremtiden vil være i uddannelse. Men husk nu på balancen, for det er menneskers levevilkår, vi her taler om.

Svar:  Ministeren mener, at det er et vigtigt princip, at det skal kunne betale sig at arbejde, men ministeren vil ikke gå videre. Det er sådan, jeg forstår det svar. Det er skuffende, for vi skal sådan set videre. Det skal i højere grad kunne betale sig at arbejde. Der er – blot for at nævne et tal – de 48.000, som hver måned har 1.000 kroner eller mindre ud af at gå på arbejde. Men der er også alle de mennesker, som vi gerne skulle have ud og i job, og der skal det også kunne betale sig at tage et job og at arbejde. Så vil regeringen gå videre? Vil regeringen sikre, at det i højere grad skal kunne betale sig at arbejde?
Kommentar:  Jamen forsvaret har en bred lovgivning, der handler om, at forsvaret kan tage ud og hjælpe, når der er opgaver, hvor der er behov for bistand. Det er fuldt hjemlet i forsvarslovens § 7 og for beredskabets vedkommende i beredskabslovens § 8. Det kan forsvaret agere inden for, lige såvel som forsvaret kan tage ud og hjælpe, når der er fugleinfluenza og der ligger døde fugle. Der kan de lave afskærmninger. Det skal der altså ikke nødvendigvis en ministergodkendelse til, fordi forsvaret jo agerer inden for loven. Så det her med at prøve at jagte, at der skulle have været foretaget ulovlige ordrer på Forsvarsministeriets område, er forkert. Det er forkert, og jeg synes, det er urimeligt over for forsvaret at blive ved med at påstå det og blive ved med at jagte den her problemstilling. Der er ageret inden for forsvarslovens § 7, og det står ikke til diskussion.

Svar:  Tak. Mener ministeren, at forsvaret har haft hjemmel til alt, hvad forsvarets personel er blevet beordret til at udføre i forbindelse med aflivningen af samtlige danske minkbesætninger?
Kommentar:  Det er mit indtryk, at netop nærheden mellem dem syd for grænsen og Haderslev også betyder noget mentalt, ikke kun fysisk og geografisk, for så føler man jo en tilknytning til noget nært. Når man kigger på hjemmesiden for de danske kirker syd for grænsen, ser man, at de har et lille budskab: »Vi gør Folkekirken lidt større«. Det står der som en undertitel på deres hjemmeside. Det, jeg prøver at opfordre til, er, at vi så som Folketing er med til at gøre medlemsindflydelsen og  medlemsdialogen i folkekirken nord og syd for grænsen lidt større. Må jeg forstå ministeren rigtigt, at det også er det, ministeren siger, altså at vi godt kan finde nogle samtalefora for det i første omgang, og så kan vi bagefter se på, hvor vi ender?

Svar:  Det kan jeg uden tøven give tilsagn om. Det med, at Dansk Kirke i Sydslesvig gør folkekirken lidt større, er jo en parallel til det slogan, som den store kulturelle forening Sydslesvigsk Forening har, nemlig: »Vi gør Danmark lidt større!« Så lad os gribe bolden ud fra en oprigtig interesse for og kærlighed til det danske mindretal syd for grænsen.
Kommentar:  Tusind tak. Jeg synes, vi skal passe på, at der ikke går polemik i den her sag. For når jeg siger, at det her problem har stået på i 24 år, er det også for at sige, at der er rigtig mange regeringer både ledet af Socialdemokraterne og af de borgerlige partier, som har erkendt det her problem, og som har forsøgt at gøre noget og har søgt hen over midten for at gøre noget, men det har bare ikke rigtig hjulpet. Selvfølgelig er det godt, at der bliver gjort noget for for eksempel ordblinde, og at der bliver gjort noget på testområdet, men kan ministeren ikke holde med mig i, at når så mange dygtige regeringer og så mange dygtige undervisningsministre har fejlet, så er der et behov for at starte ret meget forfra?

Svar:  Det benægter jeg sådan set ikke. Jeg mener også, der er for mange drenge, der sidder og keder sig i alt for store dele af den undervisning, vi tilbyder, men det duer simpelt hen ikke. Det er ikke et godt udgangspunkt for læring, at man keder sig igennem en hel skoledag, og det vil sige, at jeg sådan set mener, at der er nogle relativt store udfordringer for vores folkeskole, og derfor også, at vi skal tage ret grundigt fat i forhold til de omkalfatringer, der skal til. Så det er egentlig bare et tilsagn om det. Det var bare »reformer«, jeg slår mig på, fordi det har en utrolig negativ genklang. Så vi kan altså godt gøre noget ved det; det er få år, testene på ordblindhed har været der, og vi har faktisk flyttet os fra, at det er 5-6 procent, til at det nu er syv ud af otte, hvor vi fanger det, allerede når de går i 3. klasse. Så hvis vi vil, kan vi faktisk godt flytte det, og det vil bare sige, at jeg mener, at vi skal tage det redskab op af redskabskassen, som vi har set virke blandt andet på det område.
Kommentar:  Tak for det. Det er jo sådan set ret enkelt. Demokrati handler om, at flertallet bestemmer. Viktor Orbán har sendt parlamentet hjem og bestemmer nu selv uden om parlamentet. Det er ikke demokratisk. Demokrati handler også om at beskytte minoriteter, og i 2020 er det altså også en beskyttelse af seksuelle minoriteter, herunder transpersoner. Så spørgsmålet er: Synes herre Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti, at det, der sker i Ungarn, er i orden, at det er i orden, at personer, der har fået en kønsskifteoperation og har skiftet køn, ikke kan få lov til at blive betragtet som det, de er blevet, nemlig en person, der tilhører det andet køn end det, de er født som? Det er jo sådan set det, det hele handler om.

Svar:  I forhold til at parlamentet er sendt hjem, kan jeg forstå, at man netop nu har valgt at ophæve nødretsloven. Det har vi jo ikke i Danmark endnu. Det vil sige, at i Ungarn er nødretstilstanden ophævet og parlamentet fungerer fuldt ud. Det betyder jo også, at hvis der ikke er flertal i det ungarske parlament bag den lov i forhold til køn, som herre Jan E. Jørgensen nævner, så står det dem nu frit for at ophæve den igen. Det bliver jo så spændende at se, om herre Jan E. Jørgensen og hans synspunkter har flertal i det ungarske parlament, eller om det ikke har. Jeg tror egentlig, jeg er enig med herre Jan E. Jørgensen her, men jeg er ikke så enig, at jeg er villig til at sige, at herre Jan E. Jørgensens og mit synspunkt er vigtigere, end hvad det ungarske folk måtte mene. Jeg deler det nemlig op i det, som vi lærte på jurastudiet – det vil herre Jan E. Jørgensen erindre – positive og negative rettigheder. Negative rettigheder er, at man selvfølgelig har krav på beskyttelse. Det er sådan, at uanset hvem man går i seng med og så videre – det er selvfølgelig med billigelse fra begge parter eller alle parter for den sags skyld – så har man lov til det, uanset hvordan man bor og så videre Men det betyder ikke, at man har positivt krav på at definere standarder for resten af samfundet.
Kommentar:  Jamen det er jo interessant. Så fik vi i hvert fald kastet lys over, at der næres et håb til Orbans regime, og det er måske derfor, det ikke blev nævnt. I øvrigt sagde jeg ikke, herre Morten Messerschmidt, at nu kommer der guld. Jeg beklager. Jeg sagde, at nu kommer bulderet, og fred være med det, det er vi jo gode til at levere mod hinanden på talerstolen i de her diskussioner. Men lad mig lige spørge: Når herre Morten Messerschmidt siger, at hjælpepakker overhovedet ikke har hjulpet på noget som helst i forhold til Sydeuropa, hvad bygger han så det på? Det var punkt 1. Punkt 2: Hvis den ikke har haft den fulde effekt og arbejdsløsheden er høj, tror herre Morten Messerschmidt så på, at det kan hænge sammen med, at man har valgt sådan en tysk one size fits all-løsning, altså økonomisk løsning, for de sydeuropæiske lande?

Svar:  Ja, jeg tror, at herre Jens Rohde i hvert fald i det sidste er inde på noget af det rigtige. Altså, det, der jo er problemet med eurokonstruktionen, er, at man lader tyskerne – og nu siger jeg tyskerne, men det er selvfølgelig en bredere kreds af lande – finansiere for en uansvarlig økonomisk politik og dermed ikke skaber den naturlige dynamik, der jo er i et demokrati, hvor man i hvert fald som vælger søger at få en anden regering, hvis den, man har, fører en uansvarlig politik. Altså, vi havde jo det bedste eksempel i Danmark, da forhenværende statsminister Anker Jørgensen kørte landet økonomisk i sænk. Vælgerne valgte en anden retning med Poul Schlüter, og den dynamik mangler jo fuldstændig inden for eurozonen, fordi tyskerne betaler.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Først vil jeg understrege, at regeringen sådan set er helt enig med spørgeren i, at det er afgørende vigtigt, at vi har et stærkt erhvervsliv og mange job. Det er også det, vi skal leve af. Det tror jeg man kan have meget svært ved at være uenig i. Det er netop derfor, regeringen faktisk har en politik, der fremmer arbejdspladser i Danmark og understøtter et stærkt erhvervsliv. Når det er sagt, vil jeg sige, at regeringen selvfølgelig også er optaget af, at vi er sunde. Det at være sund og det at sikre arbejdspladser er ikke i modstrid med hinanden. I forhold til folkesundheden er regeringens politik altså, at vi gerne vil mindske danskernes forbrug af sukkerholdige produkter. Det har betydet to ting: Først har vi hævet afgifterne på slik og chokolade; det er sådan set gennemført. Det, vi nu har planlagt, er at udvide chokoladeafgiftlovens grundlag ved at sikre en afgift på tilsat sukker. Det arbejde pågår, og så snart regeringen er færdig, vil det naturligvis blive fremlagt for Folketinget og den øvrige offentlighed.

Svar:  Nu var skatteministeren jo selv inde på det her med, at det også har en vis sundhedspolitisk værdi, altså det her med, at der bruges meget sukker i Danmark og i vores konsum- og fødevarer. Men grunden til, at jeg har stillet det her spørgsmål, er jo også, at skatteministerens kollega fra Socialistisk Folkeparti, sundhedsordfører i øvrigt, herre Jonas Dahl, som er valgt i Aarhus, har valgt til Danmarks Radio at udtale sig positivt over for at åbne for en dialog blandt andet med den her virksomhed i Skanderborg, som jo påtænker at flytte de her 100 arbejdspladser. Når man vil lytte til virksomhederne, går jeg ud fra, at det også er noget, som skatteministeren gerne vil, og der vil jeg da gerne høre, om regeringen og i særdeleshed skatteministeren er modtagelig over for de input, der måtte komme fra den her branche. Jeg ved godt, at der er nogle partier, som har mere tilovers for private virksomheder og private job end andre, men anerkender skatteministeren ikke, at det er utrolig vigtigt, at vi har danske virksomheder placeret i Danmark, som både leverer til det danske marked, og som selvfølgelig også er med til at generere job, og som eksporterer danske varer ud af landet? Det jo sådan set det, der egentlig er tilfældet konkret i de her virksomheder. De producerer jo også fødevarer til eksport.
Kommentar:  Nej, jeg tror, det er herre Jens Rohde, der taler udenom for at undgå den åbenlyse pointe, nemlig at Norge jo ikke bidrager til de pakker, som herre Jens Rohde mener vi skal bidrage til, fordi vi er en del af det indre marked. Og derfor ville det være rart at vide, når nu herre Jens Rohde siger, at det er meget vigtigt, at danske skatteydere kaster guld over Sydeuropa eller Østeuropa, eller hvem der nu skal have de her hjælpepakker, og kobler det direkte op på muligheden for at eksportere til det indre marked, om herre Jens Rohde er bekendt med, at over 50 procent af også Norges eksport går til det indre marked, selv om Norge altså ikke finansierer de her hjælpepakker.

Svar:  Jamen altså, hvis man er med i et marked og en klub, er man i mit verdensbillede også med til at finansiere det og må vedstå sig både arv og gæld. Altså, der er ikke noget, der ligger mig fjernere, end den der cherry picking, som Dansk Folkeparti står for, og det er derfor, jeg siger, at solidaritet jo ikke handler om mavefornemmelser eller om, at man skal føle sig som et bedre menneske end andre. I den her sammenhæng er solidaritet varetagelse af danske interesser og danske arbejdspladser, og det er derfor, jeg synes, at man kan argumentere for begge dele i den sammenhæng.
Kommentar:  Jeg går ud fra, at meddelelsen er identisk over hele landet. Det, jeg såmænd bare i stilfærdighed har understreget, er, at spørgeren har ret i, at meddelelsen skal være tydeligere i understregningen af muligheden for at kunne henvende sig elektronisk til SKAT. Når det så er sagt, håber jeg også, at spørgeren bemærker det, jeg nævnte indledningsvis, nemlig, at hvis man som borger ønsker at klage over sin vurdering og gør det elektronisk, uagtet hvad der står i meddelelsen, bliver klagen behandlet. Jeg har desværre ikke kunnet fremskaffe oversigter over, hvor mange af klagerne fra 2007 der blev givet henholdsvis elektronisk og fysisk, men det er blot for at understrege, at hvis man ønsker at klage elektronisk, er det ikke sådan, at blot fordi meddelelsen er uklar, bliver klagen ikke behandlet.

Svar:  Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for, at ministeren er åben for, at vi skal have set på det her. Jeg synes selvfølgelig også, at man skal anerkende, at der skal være plads til fejl og mangler, også inden for det offentlige. Det, der bare er årsagen til, at jeg har valgt at stille spørgsmålet i dag, er, at jeg synes, at det i hvert fald i min optik tangerer en provokation af danske ejendomsejere, fordi man jo sådan set unødigt gør noget endnu mere omstændeligt og omkostningstungt, end det ellers burde have været. Det er også meget nemmere for det offentlige at registrere en elektronisk henvendelse frem for at lave journalisering af et brev, der bliver fremsendt. Det skal jo ind i scannere og så videre og skal ind i hele det her embedsapparat. Så jeg vil gerne kvittere for, at ministeren er obs på problematikken, og jeg kan love, at vi nok skal holde øje med, om det nu også bliver sådan, næste gang vi skal have de her ejendomsvurderinger.
Kommentar:  Det er også en diskussion, jeg gerne tager, men den kan jeg så forstå at vi udsætter til mødet i forligskredsen. Men jeg synes da, det er et utrolig spændende forslag, lad mig sige det sådan. En anden del af det, Fængselsforbundet har været inde på, er fleksibilitet i vagtplanlægningen. Det synes jeg da også er relevant. Jeg håber da som udgangspunkt – det kan være, at ministeren kan knytte nogle bemærkninger til det – at det er sådan i dag, at man tager hensyn til vores personale derude og sørger for at inddrage dem i de her ting. Men det kan være, at ministeren kan sætte et par ord på det.

Svar:  Det er nok ikke for mange. Jeg har det sådan, at jeg så sandelig håber, at de faglige organisationer og ledelsen har en rigtig god dialog om det her – det er også mit indtryk – for at komme videre. Men i forbindelse med det, vi talte om med sikkerhed og sikkerhedsindsatsen, overvejer man jo lige nu en række tiltag i den nye strategi. Arbejdsgruppen ser på for eksempel øget brug af håndjern og håndjernslemme i celledørene og at styrke den sikkerhedsmæssige uddannelse af fængselsbetjente. Det er jo alt det, vi gerne skal ind og have en god snak med hinanden om, for vi har jo en fælles interesse i at få det løst.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 107 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er heller ikke her ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Jeg håber bare i forhold til det besøg, jeg nævnte, og som Folketingets Retsudvalg nu har prøvet her på anden måned at få sat i stand, at justitsministeren vil være fleksibel og sørge for, at det bliver noget, der kommer på plads hurtigt, for der har indtil nu ikke været tale om en tilstrækkelig fleksibilitet. Nok om det. Spørgsmålet går jo altså også på, om den indsats, regeringen yder i ghettoerne – og der er Dansk Folkeparti jo med, også til at støtte en ekstra indsats i boligområder i Danmark, hvor der er store sociale problemer – også vil omfatte Christiania. For virkeligheden er jo, at Christiania ligesom ghettoområderne er karakteriseret ved, at der ikke hersker lov og orden. Altså, politiet kommer der ikke systematisk, det kan vi jo se ud fra den artikel, BT har skrevet, da man ikke har været der siden august måned 2011. Så vil justitsministeren sikre, at den ghettoindsats og den øgede indsats i de her udsatte boligområder selvfølgelig også kommer til at omfatte Christiania, hvor der jo er problemer, hvilket vi roligt kan blive enige om?

Svar:  Tak for det, formand. Den aftale, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, bygger på et helt grundlæggende princip om, at vi laver en økonomisk ramme, vi udstikker nogle politiske prioriteringer, og på baggrund af de politiske prioriteringer er det så op til politiet, her Rigspolitiet og politidirektørerne i politikredsene, at fastlægge indsatsen, alt afhængigt af hvor behovet er. Det tror jeg personligt er den bedste måde at drive dansk politi på, og jeg er glad for at konstatere, at også dansk politi synes, at det har været den rigtige vej at gå, og at de jo faktisk har rost aftalen på det punkt. Og det er vel at mærke en aftale, som Dansk Folkeparti er med i. Når det så at sige populært sagt handler om at udmønte aftalen i det her spørgsmål, ja, hvad betyder det så? Det betyder, at forligspartierne jo så nødvendigvis må have den fornødne tillid og tryghed ved, at indsatsen på Christiania, som er alvorlig, og som selvfølgelig rummer pænt sagt store udfordringer blandt andet med organiserede kriminelle, prioriteres af Københavns Politi. Jeg mener, at det er den måde, man må gøre det på, altså at Københavns Politi tilrettelægger indsatsen, alt afhængigt af hvordan de ser på den. De er meget opmærksom på blandt andet rocker- og bandemiljøet. Det ved jeg at herre Peter Skaarup også er, og det har vi drøftet flere gange. Det er da også afspejlet i den aftale, vi har lavet, og jeg er glad for at konstatere, at det igen har udviklet sig til, at også Københavns Politi selvfølgelig er meget opmærksom på det.
Kommentar:  Jamen langt hen ad vejen er jeg enig med ministeren i, at vi skal beholde meget hjemme, og i Dansk Folkeparti støtter vi gerne op om at sikre, at vi har en stærk forsvarsindustri, og at vi også bruger den. Der er de her regler med at sende i EU-udbud. Vi kan jo bare se, hvordan andre europæiske lande – Tyskland, Frankrig – lader være med at sende i udbud. De siger, at det er i deres nationale interesse vedrørende krigsmateriel, og så beholder de det hjemme, og så behøver de ikke at sende det i udbud. Det står jo klart og tydeligt. Hvis det er af forsvarsmæssig interesse for Danmark, så kan man godt producere det hjemme.

Svar:  Altså, min holdning er klar: Så meget som muligt, vi kan beholde på danske hænder, og som er af dansk sikkerhedsmæssig interesse, skal beholdes herhjemme. Men vi kan ikke lave en generel afvigelse fra de udbudsretlige regler. Det vil føre til, at både jeg og Danmark vil få en sag på halsen. Men det ændrer jo ikke ved, at vi sagtens kan gøre det skarpere i den nye strategi, at det er et kriterie, der skal med. Det er noget, jeg ønsker, og det kan vi så indgå i den videre dialog om.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes nu. Vi slutter afstemningen. For stemte 91 (S, SF, V, LA, RV, SF og KF), imod stemte 15 (EL, ALT og 1 RV (ved en fejl)), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Der er ikke nogen, der ønsker at udtale sig, og derfor går vi over til afstemning.
Kommentar:  Tak for det. Nu nævnte Dansk Folkepartis ordfører selv Det Miljøøkonomiske Råd igen og citerede det for at sige, at hvis man skulle gøre noget klogt, så skulle man droppe udbygningen af yderligere vedvarende energi, blandt andet de her havvindmølleparker. Det ville så skabe 5.000 arbejdspladser på kort sigt. Sådan blev det citeret. Så vil jeg gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han selv ringer ned til de 3F'ere og metalarbejdere, de over 20.000, som stod til at få arbejde på de havvindmølleparker, og siger, at det er aflyst.

Svar:  Jeg tror ikke på, at der er 20.000 mennesker, der får varige arbejdspladser ved at bygge to havvindmølleparker. Det kan godt være, at der bliver skabt noget beskæftigelse, lige præcis mens man fremstiller havvindmøllerne og mens man stiller dem op, men derefter er det også så som så med, hvor mange mennesker der har noget ud af det her andet end ejerne, som jo får rigeligt med penge fra statskassen på den måde. Og så er der selvfølgelig nogle, der skal servicere dem, men det, som vismændene har regnet sig frem til, er jo blivende arbejdspladser, 5.000 blivende arbejdspladser, som kommer på længere sigt, ved at Danmarks konkurrenceevne bliver bedre, ved at vi ikke har så dyr energi. Så netto er jeg ret sikker på, at vi havner meget tæt på plus 5.000 arbejdspladser.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. Lovforslaget er ebstemmigt vedtaget med 106 stemmer. [For stemte 106 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0]. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling, og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.