kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Man adresserer så det hele i forhold til en stor aftale. Vi har jo nogle elementer i vores sundhedsvæsen, som jeg faktisk tror vi er enige om alle sammen på tværs. Lad mig tage sådan et emne som det her med dobbeltdiagnoser. Altså, vi har nogle misbrugere, typisk unge misbrugere, som har en psykiatrisk diagnose. Der tror jeg, at vi bredt i Folketinget er enige om, at vi godt kunne løse den udfordring ret hurtigt ved at lave noget ændret lovgivning, sådan at den problemstilling blev forankret ét sted. Vi har altså nogle unge her, som mere eller mindre er overladt til sig selv, og der er ingen behandlingsmuligheder, fordi man ikke i psykiatrien vil behandle misbrugere, og fordi man på misbrugscentrene ikke vil behandle psykiatriske patienter. Det synes jeg jo godt vi kunne tage hånd om allerede nu.

Svar:  Tak for at nævne det. Det er nogle af vores allermest sårbare mennesker, vi taler om her. De bor typisk på bosteder, og det er jo nogle, som har store, store sociale og psykiske problemer – selvmedicinering, de ryger ind og ud af psykiatrien, som er hårdt presset. Derfor er det også godt, at vi har fået løftet den. Men herfra så et håndslag om, at lad os da sammen tage fat på det som den første problemstilling, når vi skal lave en 10-årsplan for psykiatrien, altså som en af de vigtige trædesten, der så skal munde ud i en samlet sundhedsaftale. Men for min skyld gerne, lad os da endelig få gjort det så hurtigt som muligt, for det er altså et problem, som kræver handling.
Kommentar:  Det er selvfølgelig, fordi jeg synes, det er meget interessant, at den konservative ordfører kender til et samarbejde mellem Enhedslisten og nogle moskeer, og at jeg ikke kender til det. Derfor bliver jeg bare så nysgerrig på, hvad det er for et samarbejde.

Svar:  Nu har jeg ikke alle detaljerne foran mig her, men jeg ved da i hvert fald, at der i Aarhus – og det bekræftede den radikale ordfører også – var en moské, der gik ud og anbefalede at stemme på lige præcis Enhedslisten og Radikale Venstre. Dem skulle man stemme på. Man skulle ikke stemme blåt, og der var et større vælgermøde, hvor blå partier ikke var inviteret.
Kommentar:  Ja, det mener jeg bankerne gør. Og jeg synes, at den fælles forståelse, vi har lavet, bankerne og regeringen imellem, har været rigtig god til at understøtte, at vi i den her krise løfter et fælles ansvar. Jeg abonnerer ikke på den holdning, at en krise som den, vi står i, alene løses af politikere. Vi kan gøre rigtig meget, og det gør vi med hjælpepakker, men bankerne har også et meget, meget stort ansvar og en vigtig rolle at spille. Der har været lidt tilløb, hvor der var nogle historier med nogle umiddelbart sunde virksomheder, som ikke fik et lån, men det er vi kommet hen over, og i dag er jeg slet ikke bekymret og kan sige, at jeg oplever en finansiel sektor, der løfter det samfundsansvar, som jeg også har en forventning til at man løfter i den her situation.

Svar:  Tak. Så mener jeg også, at ministeren må anerkende, at der måske har været tendens til en lille smule unuanceret kritik her og der, som kunne få dem op af stolen og sige, arh, nu må ministeren altså lige slappe af, for det er 98 ud af 100, der får deres lån og så videre, som jeg fortalte før. Men der er kommet hjælp fra EU, og faktisk er det sådan, at de løsner lidt på de her kreditbetingelser, der ligger. Så jeg vil høre, om ministeren også har en løsning dér – om ministeren også ønsker at lette lidt på de her rammer, der er for kredit.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag, og der er ingen, der beder om ordet, så vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 57 (V, DF og KF), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 51 (S, SF, RV, EL og LA). Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Ønskes der afstemning om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (DF), tiltrådt af et flertal (V, EL, SF, LA og KF), om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Det er ikke tilfældet. Delingen af lovforslaget i to lovforslag er vedtaget. Der stemmes derefter om det under B nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af ligningsloven. (Betingelse for tredjemandstilskud)]: Ønskes der afstemning om ændringsforslag nummer 2 og 3 af et mindretal (DF), tiltrådt af et flertal (V, EL, SF, LA og KF)? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslagene [L 42 A og L 42 B] går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet. Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  BNP handler jo om økonomi. Det er et økonomisk mål. Sådan er det jo nu engang. Og det at skulle regne alt muligt andet ind i et økonomisk mål giver jo ikke ret meget mening for ret mange andre end fru Josephine Fock, må jeg bare sige. Det er jo ikke et udtryk for, at jeg eller alle mulige andre, der ikke mener, at man skal regne det med, ikke mener, at alt mulig andet også er vigtigt. Det tror jeg nogle gange fru Josephine Fock ikke rigtig forstår. Altså, fordi jeg synes, at det helt grundlæggende er noget sludder, at man skal regne alle mulige andre ting ind i et økonomisk mål, så betyder det ikke, at jeg ikke synes, at alt mulig andet også er vigtigt – som for eksempel trivsel, eller hvad det nu kunne være. Det er bare at blande tingene fuldstændig sammen.

Svar:  Kære ordfører, jeg elsker at stå på den her talerstol og få at vide, at der er noget, jeg ikke forstår. Det giver sådan en vis appetit på at svare tilbage. Jeg synes, det er rigtig vigtigt at finde ud af, at der er en langsigtet effekt, for eksempel af at investere i forskning i grøn teknologi. Tænk, hvis der nu var en langsigtet effekt, er det så ikke dumt at sige nej til det nu og her? Vi kan investere i forskning generelt. Det kan vi nemlig godt måle på i dag. Vi kan også godt måle på, hvad det vil sige, hvis du tager en korterevarende uddannelse eller en længerevarende uddannelse, altså hvilke positive effekter det her på sigt. Derfor er det jo dumt at afskære sig fra det og sige: rent økonomisk. For der skal jo være penge i kassen. Men det kan godt være, det kan betale sig at bruge nogle penge i dag, som man så får ind i morgen. Det er sådan set ret sund økonomisk tænkning. Derfor er der behov for at se bredere på, hvordan du beregner det her – undskyld: Hvordan herre ordfører beregner det her. Jeg mener: Hvordan man beregner det her.
Kommentar:  Jeg er jo helt enig i, at det var et kendetegn for den største del af oppositionen, at man ikke ønskede at tage ansvar, mens man var i opposition, og det er selvfølgelig også derfor, jeg kredser lidt om, hvad det nu er for nogle fjer, statsministeren begynder at stå og smykke sig med. Og egentlig er det lidt trist, at statsministeren ikke kan få sig selv til at sige, at ja, efterlønsreformen var et ganske væsentligt bidrag – måske hovedbidraget – ja, dagpengereformen var et ganske væsentligt bidrag. Men når statsministeren ikke vil svare entydigt på det, kan statsministeren så i det mindste bekræfte de seneste tal fra Finansministeriet, som dokumenterer, at VK-regeringens tilbagetrækningsreform, som statsministeren gik til valg på at rulle tilbage, men som jo består endnu, løfter værdien i det danske samfund, bruttonationalproduktet, med cirka 39 milliard kroner, mens de reformer, som regeringen har lavet, eksempelvis af førtidspensionen eller af SU'en – for nu at tage de to eksempler – kun øger værdien af bruttonationalproduktet med cirka 3 milliard kr.? Kan statsministeren bekræfte de tal?

Svar:  Jeg har ingen grund til at betvivle de tal, som herre Lars Løkke Rasmussen angiver her. Det, som jeg gerne vil sætte spørgsmålstegn ved, er det der billede af, hvordan tingene var før i tiden. For herre Lars Løkke Rasmussen må vel også give mig ret i, at hele velfærdsaftalen, som vi lavede i 2006, jo sådan set er den, som giver det største bidrag til det her arbejdsudbud, som vi alle sammen måler på. Hvem var med til den? Hvem var med til at sætte sig ind i forhandlingslokalet og sikre, at det kunne lade sig gøre? Ja, det var selvfølgelig Socialdemokraterne og andre af de partier, som indgår i regeringen. Så jeg synes egentlig, det billede med, at vi ikke ville være med til noget som helst før, er lidt underligt, og det er jo ganske enkelt ikke i overensstemmelse med virkeligheden. Jeg har også godt lagt mærke til, at man, når man i den tidligere regering for eksempel ikke var i stand til at styre budgetterne, eller når man bliver beskyldt for overophedning af økonomien, så i stedet for at påtage sig i hvert fald en lille del af ansvaret selv, kigger på den tidligere opposition og siger, at det var deres skyld. Men det er en lidt uskøn måde at tage ansvar på i dansk politik. Jeg står netop her i dag og siger, at jeg er meget glad for de aftaler, vi har lavet; jeg glæder mig over, at alle Folketingets partier har været involveret i det. Men vi må nok også konstatere, at uden regeringen og uden regeringens handlekraft så ville Danmark ikke står der, hvor vi står i dag.
Kommentar:  Der er jo ingen grund til at føle sig stødt på manchetterne, hvis ikke man har tænkt sig at komme med ændringsforslag, for så har man jo ikke noget problem. Jeg sagde bare, at vi sagtens kan levere på et tidspunkt, så man har mere tid end det, der er angivet i den notits, der var der. Vi har jo om ydelser til pensionister sagt, at det når vi ikke før 1. januar. Spørgeren ville, hvis han havde læst aftalen igennem, have vidst, at der først i løbet af foråret 2019 vil komme en tilbageregulering fra nytår. Så der er jo ikke noget lovsjusk omkring ydelser eller andet, og det fremgår klart og tydeligt af aftalen, og det troede jeg egentlig spørgeren vidste. Derfor har jeg kunnet komme med det ønske og den opfordring, at Socialdemokratiet ville komme med ændringsforslag, så man kan se, hvorvidt partiet finansierer sine ønsker.

Svar:  Som det er oplyst for mig, får vi måske ændringsforslagene i morgen, og det vil vi selvfølgelig se frem til. Hvis min antagelse er rigtig, er det, ministeren netop har sagt, at nej, man kan faktisk ikke nå at få ydelserne korrekt på plads til 1. januar, og det har man så taget højde for, men det var jeg ikke bevidst om, men det er godt, at ministeren kan oplyse mig om det. Man har så taget den konsekvens, at man tilbageregulerer. Men det er jo sådan set også et udtryk for, at regeringen jo ikke engang selv har været i stand at få sine ting færdige til tiden, og det er vel i virkeligheden en understregning af, at det er ekstraordinært vigtigt, at Folketinget i en så presset situation som den her er opmærksom på, at der ikke sker lovsjusk.
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 49 af Anni Matthiesen (V), Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), Henrik Dahl (LA) og Brigitte Klintskov Jerkel (KF), og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 53 (DF, V, LA og KF), imod stemte 51 (S, EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslag til vedtagelse nummer V 49 er vedtaget. Herefter er forslag til vedtagelse nummer V 48 af Christine Antorini (S), Bruno Jerup (EL), Carolina Magdalene Maier (ALT), Marianne Jelved (RV) og Jacob Mark (SF) bortfaldet. Hermed er forespørgslen afsluttet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Vi har jo faktisk tidligere foreslået noget i samme retning som det, der ligger her, ikke så udbygget, men noget i samme retning, hvor vi siger, at for gruppen af 12-årige og opefter er det virkelig relevant, at vi gør noget på et tidligt tidspunkt. Det bliver nogle gange misforstået, men det handler jo ikke om, at børn eller unge skal i fængsel. Det handler om, at man skal kunne give nogle følelige sanktioner, som virker over for den unge. Derfor er det måske i virkeligheden en meget god sanktion for nogle, at man, hvis man bliver kendt skyldig i forskellige forhold, bliver dømt til at passe sin skole eller dømt til at opholde sig i hjemmet efter mørkets frembrud, eller hvad det nu kan være, der i situationen vil virke i den rigtige retning. Så jeg tror ikke, herre Jeppe Mikkelsen behøver at være så bange for det her forslag.

Svar:  Det er jeg en smule, men det kommer jeg ind på senere, når jeg nu har mit ordførerindlæg, efter herre Peter Skaarup er færdig. Det betyder vel også, at hvis Dansk Folkeparti ønsker en kriminel lavalder på 12 år, så anerkender man i et eller andet omfang i hvert fald, at børn kan være for unge til, at det giver mening at putte dem ind i et strafferetsligt system. Men for Dansk Folkeparti går grænsen for, hvornår folk, børn og unge – kald det, hvad man vil – er for unge, ved 12 år. Så Dansk Folkeparti mener, at det er fint nok, at man tager en 12-årig, som ikke engang er begyndt i 7. klasse endnu, og putter vedkommende i et strafferetligt system, men en 11-årig er for ung.
Kommentar:  Tak. Når nu huslejen stiger så meget, som den gør, mener ministeren så ikke, det er en trussel imod blandede kvarterer, hvor vi møder hinanden på kryds og tværs? Og mener ministeren, at det er en politisk ambition at skabe blandede kvarterer, hvor man møder hinanden på kryds og tværs?

Svar:  Jeg synes, at vi i København skal skaffe plads til så mange mennesker som muligt, det vil sige også til folk, der ikke kan betale så høje huslejer. Det er også derfor, jeg har sat det her arbejde i gang med at se på, hvordan vi kan øge udbuddet af boliger, så priserne ikke stiger så meget, sådan at der er plads til flere mennesker i København, herunder også plads til folk, der ikke tjener en formue i løn.
Kommentar:  Jeg kan hvert fald konstatere, hvis man skal tale om erfaringer både i den nuværende situation og i tidligere situationer, at den nuværende regering tydeligvis har en tendens til at sidde bag dobbelt lukkede døre. For selv når det er sådan, at Folketingets partier banker på med gode forslag, så er det ikke, fordi døren bliver åbnet. Om det så er, fordi man ikke vil høre efter, eller fordi man ikke kan høre efter, ved jeg selvfølgelig ikke. Men så meget for, at ministeren også i forbindelse med tidligere spørgsmål har indikeret, at der skulle være pivåbne døre. Jeg tror, man i hvert fald så er ude i det, der kaldes for selektiv hørelse. Kreative løsninger kan jeg forstå, men lad mig bare slå fast allerførst: Socialdemokratiet holder meget af folkepensionen, den vil vi holde fast i. Nu ved jeg, at ministeren læser mine debatindlæg, og ministeren vil også have læst, at jeg har sagt, at folkepensionen, som for nylig fyldte 60 år, også skal have lov til at fylde 120 år, så vi alle sammen kan glæde os til at få gavn af den engang om mange, mange år, når vi ikke længere laver det, vi laver nu. Men hvis man nu antager, at regeringen vil gå ned ad en vej, hvor man så hæver pensionsalderen, for det har ministeren jo indikeret at man vil, vil man så alene med det tiltag kunne nå frem til at øge arbejdsudbuddet med 55.000-60.000 personer?

Svar:  Nu er det jo ikke sådan, på trods af at det er hyggeligt at stå her med herre Benny Engelbrecht om onsdagen, at der vil være forslag fra regeringen om nye reformtiltag, der vil blive afsløret sådan lidt tilfældigt under et onsdagsspørgsmål. Det tror jeg godt vi kan afsløre allerede her. Jeg tror også, det er svært at forestille sig, at den ambition, regeringen har, om at øge beskæftigelsen med 55.000-60.000, skulle indfries ved et enkelt forslag. Så meget vil jeg dog godt allerede nu afsløre. Det har jeg svært ved at forestille mig. Der skal være tale om en palet af forskellige forslag. Det er rigtigt, at tilbagetrækning er noget af det, der kan have en effekt, men der er jo også andre ting, der kan have en effekt.
Kommentar:  Den der med dødsstraffen har vi hørt før. Dybest set tror jeg, at der er mange ude i det ganske danske land, som undrer sig en lille smule over, at det netop er det, der er den røde linje. Altså, vi har at gøre med et Tyrkiet, der har arresteret lederen af HDP-partiet, Selahattin Demirtaş, og kræver ham idømt 142 års fængsel. Det er altså en oppositionsleder. Vi har at gøre med Tyrkiet, som tydeligt overtræder menneskerettighederne, som bryder almindelige demokratiske regler, senest i forbindelse med den her folkeafstemning, hvor man godkendte stemmesedler, som ikke bærer det stempel, som de tyrkiske valgmyndigheder selv kræver på stemmesedlerne. Jeg tror, det på mange mennesker virker besynderligt, at det, der skal være afgørende for Tyrkiets optagelsesproces, skal være indførelse af dødsstraf, men ikke det forhold, at man fængsler oppositionspolitikere, kræver dem idømt 150 års fængsel. Kan udenrigsministeren ikke give mig ret så langt, at det måske er svært at forstå for almindelige mennesker, at man kan gå så langt, uden at døren bliver lukket, og at man fra EU's side bare sidder og venter på ordet dødsstraf? Altså, de andre ting er vel også ganske forfærdelige?

Svar:  De er ganske kritisable. Det er jeg fuldstændig enig i. Og jeg kritiserer det også. Det samme gør statsministeren. Han kritiserer, hvad der foregår. Jeg konstaterer også i det svar, jeg har givet, at Tyrkiet bevæger sig i den modsatte retning. Der er intet, der tyder på, at Tyrkiet er på vej til at være en del af EU, intet. Tværtimod bevæger de sig i den forkerte retning. Men spørgsmålet er så, om konsekvensen er, at vi ikke skal tale med Tyrkiet længere. Det er selvfølgelig en relevant diskussion. Den skal vi da have løbende. Det har vi så blandt andet også i salen i forbindelse med det beslutningsforslag, der blev fremsat.
Kommentar:  Tak for svaret. Jeg vil også starte med at sige, at vi ikke i Socialdemokratiet har lagt os fast på, præcis hvad vi mener om det her. Men jeg har personligt fået indtil flere henvendelser fra frivillige på ældrecentre på den københavnske vestegn, hvor jeg er valgt, og de siger, at når de tager nogle af beboerne på udflugter til Rødovre Centrum eller Brøndby Stadion, skal de hver eneste gang finde ud af, hvilke af beboernes parkeringskort de skal have med. Det er jo ofte nogle meget plejekrævende ældre – det kan for eksempel være ældre med demens – og det kan give praktiske problemer, at de ikke altid kan finde de parkeringskort og sådan noget, og det betyder, at der er en risiko for, at de frivillige ender med at få en parkeringsbøde. Derfor spørger de: Når nu de ældre på danske ældrecentre bliver svagere og svagere og mere og mere behandlingskrævende, og flere og flere af dem reelt set er handicappede, og der også bliver udskrevet flere og flere mennesker, som er gangbesværede, ville det så ikke være lettere, at institutionen havde et parkeringskort, og at de kunne køre op i Rødovre Centrum og parkere bilen uden hver gang at skulle bytte kortene ud og sikre sig, at kortet også passede til en af dem, der var med bussen? Kunne vi ikke være lidt large og sørge for, at dem, der er frivillige på vores ældrecentre, bliver mødt af lidt mindre bureaukrati?

Svar:  Jeg har lidt svært ved at se problemet i, at man, hvis man skal af sted med en gruppe mennesker – lad os sige, der er tale om fem, hvoraf en eller to er handicappet – så tager det handicapparkeringskort med, som den person eller de to personer har, hvorefter man så har fri mulighed for at parkere på handicapparkeringspladser. Alternativet ville jo være, at det var selve bilen, der var udstyret med et handicapparkeringskort, og den ville så køre rundt med det til alle tider, uanset hvilke personer der sad i den. Det ville jo være en omgåelse af reglerne, og det ville også betyde, at der ville blive større rift om de handicapparkeringspladser, der er, end der er i dag.
Kommentar:  Ministeren har jo før erkendt, at man har lavet fejl, som også fru Ulla Tørnæs var inde på. Vi har set det omkring rejsevejledningerne, der nu i huj og hast alligevel bliver inddraget, fordi man godt kunne se, at det nok ikke var en særlig klog beslutning, man havde truffet omkring rejsevejledninger. Vil det samme ske i forhold til at åbne de resterende grænseovergange, så vi i virkeligheden kan få en positiv melding her i løbet af den kommende tid, hvor man fra regeringens side i virkeligheden erkender, at det der med, at man begrænser en større indrejse i landet, slet ikke er aktuelt i forhold til at åbne de mindre grænseovergange?

Svar:  Vi vil jo, som spørgeren også ved, meget gerne vende helt tilbage til en normal situation, men så længe vi har indrejserestriktioner, bliver vi selvfølgelig også nødt til at føre kontrol med, hvem der kommer ind i landet, og sikre, at det foregår på en måde, som er til mindst mulig gene for dem, der skal færdes frem og tilbage over grænsen, og det er det niveau, vi har prøvet at ramme her.
Kommentar:  Jeg forstår da så udmærket, at ulandene vil have flere penge – endnu flere penge. Det var sådan set også det, der fremgik meget af COP15, når de talte, at det faktisk for deres vedkommende handlede om penge. Hvis det så samtidig kunne medføre, at de befolkninger derude, den almindelige mand eller dame derude, fik det bedre, synes jeg, det var fint. Men igen: Når vi kan se, at det ingen effekt har, hvorfor kan vi så ikke tage nogle af de midler og putte over i det her? Og det er så ikke, fordi jeg lige pludselig nu støtter forslaget, det er slet ikke det, det handler om, men derimod de der projekter, som har et godt formål. Frem for at putte penge i noget, der ikke virker, kunne vi flytte dem over til noget, som vi tror på kan komme til at virke.

Svar:  Vi er helt sikre på, at vi vil flytte dem til ting, der virker. Vi vil undersøge det, vi vil evaluere det – vi vil give til ting, der virker. Det er selvfølgelig vores synspunkt. Så vil jeg glæde mig rigtig meget over, at jeg ikke kan høre andet, end at herre Per Dalgaard faktisk et eller andet sted mener, at det er en god konstruktion, og at vi skulle have sådan en konstruktion her. Den handler jo nemlig ikke om at fylde penge i et bundløst hul. Den handler om at skaffe en kapital, som er sikkerhed for, at danske virksomheder kan investere, og vores erfaringer med IFU er i øvrigt, at det nærmere giver overskud end tab.
Kommentar:  Vi har kun ét ønske, og det er, at vi skal komme igennem den her pandemi godt og sikkert, og vi skal have børnene tilbage i skole så hurtigt som overhovedet muligt. Når vi ikke kunne gøre det i sidste måned eller bare lige kan gøre det med et fingerknips, er det, fordi der ifølge de estimater, som vi har fået leveret af vores eksperter, af, hvad det vil betyde for smittestigningen, er nogle ting, som gør, at man skal være påpasselig med det her. Vi er jo nødt til at komme igennem det her på en forsvarlig og sikker måde, så vi undgår nye store smittestigninger. Det er begrundelsen.

Svar:  Smittetallene er lave, og det har de været længe. Og hvis der opstår et smitteudbrud, kan man lukke hurtigt og effektivt ned lokalt. Skoler og kommuner flere steder i landet har vist, at det kan lade sig gøre. Børnelæge og formand for Dansk Pædiatrisk Selskab, Klaus Birkelund Johansen, har udtalt, at skoler ikke driver epidemien, og at børn ikke bliver smittet i institution eller skole, men af forældrene i hjemmet. Forsker Christian Kanstrup Holm har sagt, at der er bevis for, at det ikke nytter noget at lukke skolerne nederst Hvad tænker ministeren om udsagn fra de to eksperter?