kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg håber virkelig, at herre Bjarne Laustsen tager imod en fremstrakt hånd og sender de eksempler, som han mener at have, for jeg vil meget gerne kigge på dem, men dermed ikke være sagt, at jeg vil ændre reglerne. Men jeg vil naturligvis gerne kigge på de ting, som herre Bjarne Laustsen kan komme med. Lad mig så først lige til den sang om afbureaukratisering sige, at jeg jo ikke er bekendt med, om Socialdemokratiet overhovedet vil stemme for de 105 forslag, som regeringen har fremlagt, det kan jeg jo håbe på, og jeg kan håbe på, at der også er alvor bag ordene, når herre Bjarne Laustsen og Socialdemokratiet slår sig op på gerne at ville lave en afbureaukratisering. Så det håber jeg på. Dernæst er det mig bekendt ikke sådan, at Socialdemokratiet stemte for alle de afbureaukratiseringstiltag, som regeringen gjorde på beskæftigelsesområdet sidste år, hvor der jo netop blev fjernet regel efter regel på beskæftigelsesområdet, vil jeg sige til herre Bjarne Laustsen. Det er jo, fordi beskæftigelsesområdet er det område, der kom først med regelforenkling, at der ikke er noget i den nye pakke med de 105 regler. Det ved herre Bjarne Laustsen vist godt.

Svar:  Der skal nok komme en fremstrakt hånd og alle de der eksempler, men det her drejer sig om at tage nogle kloge beslutninger. Vi ved, at når ledigheden stiger, giver det et pres på vores uddannelsesinstitutioner, for der er nogle, der skal skifte fra en branche til en anden og så videre og så videre Derfor synes jeg, og vi har diskuteret det nogle gange, at det er tåbeligt, vi har nogle regler. Og den der regel med brandmændene er jo en regel, regeringen har lavet, før var brandmændene ikke omfattet af sådan en regel. Det er det første og regel nummer 106, man kunne fjerne så let som ingenting i verden, og så var det problem simpelt hen løst. Tag nu imod den fremstrakte hånd, vil jeg sige til ministeren. Det er da på tide at vågne op og erkende, at selv om man synes, at ledigheden endnu ikke er stor nok, kan der godt være behov for at kigge på og justere nogle af de her ting, så mange af de mennesker, der er røget ud af arbejdsmarkedet, allerede på nuværende tidspunkt kan komme i gang med at skabe sig en ny tilværelse, måske på baggrund af en ny uddannelse. Det synes jeg er enormt vigtigt.
Kommentar:  Altså, nu kan jeg jo selv med briller på ikke se herovrefra, hvad der står der, men som ordføreren gengav det, er jeg enig med det, der står, og Skole og Forældre er jo med blandt de interessenter, der har været med til at skrive både brev og retningslinjer. Så mon ikke jeg egentlig bare kan svare klart ja til det, selv om jeg ikke kan læse det herovrefra? Den fleksibilitet ligger der, og gid det dog bare var, fordi folk skulle til Thailand, og der ikke var tale om en global pandemi. Men det er såmænd bare for at understrege, at skolelederne er utrolig vant til at skulle håndtere det og vurdere, om det er en god idé for børnene at være derhjemme eller ej, for det gør man faktisk også, når der ikke er corona. Så den fleksibilitet er der, og budskabet er egentlig ret klart: Brug den da! Den er der jo, og hvis det er helt ukompliceret, så skal man da endelig bruge de muligheder for fleksibilitet, der er. Men der er altså en hel del hjem, hvor børnene går hjem til forældre, der er fulde, eller forældre, der ligger i en benhård skilsmisse, eller der er nogle andre ting, og der er det en væsentlig beskyttelse af et barn, at der er en fagperson inde over og vurdere, at det lige her måske ikke er så smart, at barnet ikke har en hverdag ovre i skolen. Så beskyttelsen af barnet er også utrolig vigtigt for mig i den sammenhæng. Og det skisma mellem de to hensyn er skolelederne vant til at navigere i.

Svar:  Vi er ikke spor uenige om, at det, der er helt centralt her, er barnet og hensynet til, hvad der er bedst for barnet. Og i den her særlige situation er der selvfølgelig også en familie, noget smitte og andre ting, som skal tages i betragtning, så det helt centrale er sådan set, at man lokalt rent faktisk på alle måder kan finde den bedste løsning. I den almindelige folkeskole siger vi: Gå hjem, lav nødundervisning, gør det så godt, I kan. Og det må være det samme her, hvis der er behov for at gøre noget lidt anderledes eller lidt skævt. Det kan godt være, at barnet ikke lærer helt så meget, som det ellers ville, men man kommer igennem situationen på den bedste måde. Jeg skal gerne sende et link til det her over til ministeren, når ministeren nu vil sende sit link til mig, så jeg kan finde det på hjemmesiden, så jeg kan sende det videre ud til de forældre, som jeg har kontakt med.
Kommentar:  Jeg synes, det er dejligt, at ordføreren siger, at der er en grænse. Og det her er altså en tilkendegivelse af, at man fra regeringspartiernes side siger, at her er grænsen altså nået. Når 0,6 procent af de unge i alderen op til 16 år gør brug af den her ordning, så synes vi ikke, det er ret og rimeligt at bibeholde ordningen. Gør det ikke indtryk på ordføreren, at det er så lille et tal som 0,6 pct.?

Svar:  Det gør det indtryk, at vi jo er med i de videre forhandlinger, og jeg vil overlade den videre diskussion herom til vores ordfører, fru Liselott Blixt.
Kommentar:  Jeg er helt enig med spørgeren i, at det selvfølgelig er rigtig, rigtig vigtigt at værne om borgerens ret til selvbestemmelse, men jeg mener også samtidig, at det er yderst vanskeligt for en borger at tage stilling til, at man generelt ikke ønsker at deltage i forskningsprojekter, som ikke er konkretiseret. Ønsker borgeren at afskære sig fra et forskningsprojekt, som med stor sandsynlighed vil kunne redde borgernes liv? Det tror jeg ikke, men det kan være, at spørgeren har en anden opfattelse. Dertil kommer jo også, at det er et krav – det er altså et direkte krav – i forhold til forordningen, at det konkrete forsøg har et potentiale til at have en direkte klinisk fordel for den enkelte forsøgsperson, og at det dermed kan føre til en målbar sundhedsmæssig bedring og/eller føre til en diagnosticering af forsøgspersonens lidelse.

Svar:  Jo, men hvis man for eksempel så ser på den almindelige kliniske verden, så er det jo sådan, at en patient har mulighed for at frasige sig behandling, uanset om behandlingen vil kunne redde hans liv eller lindre og så videre, som ministeren selv er inde på. Men lige præcis i forsøgsdelen, som jo er helt speciel, ønsker ministeren så ikke at lade de principper være gældende, altså at en patient har muligheden for at sige: Uanset, hvad der måtte kunne redde mit liv en gang i fremtiden, så har jeg ikke lyst til at vågne op efter et slagtilfælde og finde ud af, at jeg har deltaget i et forskningsprojekt. Har ministeren ikke forståelse for den bekymring, som en borger kan have på den baggrund?
Kommentar:  Det har jeg faktisk fuld respekt for, det er jo svært at gå ind i sådan en personsag – også år efter. Men jeg kunne så godt tænke mig at spørge ministeren, om man kunne tage nogle initiativer, der gjorde, at sådanne udtalelser fremadrettet fik et rum, imens vedkommende var ansat – netop hvis det er et partsindlæg, der så efterfølgende finder tid og rum og skaber en debat, som jeg synes er meget, meget væsentlig, fordi det faktisk er en voldsom anklage eller i hvert fald et voldsomt indlæg. Så hvad er det, der er galt, siden sådan nogle meldinger ikke får mulighed for at blive iltet, imens man er i SKAT?

Svar:  Jamen det undrer jeg mig faktisk også over, helt ærligt. Der er jo ikke tale om en menig medarbejder, der er tale om en fagdirektør, og der har man som fagdirektør masser af muligheder. Det mener jeg man havde i skattevæsenet dengang, og det mener jeg bestemt man har i dag. Og det skal man i hvert fald have i det fremtidige skattevæsen, vi er ved at bygge op, hvor medarbejdere får mulighed for, høj som lav, at give udtryk for deres bekymringer. Jeg siger bare i al stilfærdighed, at fordi nogle nu genfortæller noget, de oplevede for 10 år siden, så er det ikke nødvendigvis det samme, som at det, de genfortæller; eller at det, de oplevede; eller at det, som de mener de oplevede; var sådan, som det reelt var.
Kommentar:  Det er jo sådan, at regeringen hvert eneste år fremlægger et forslag til en finanslov, og det er jo et godt sted at starte, hvis man gerne vil se på regeringens prioriteringer. Og der vil man jo se, at der vil være forskel på det, regeringen kan med 3 milliard kroner ekstra om året, og det, som Venstre vil kunne. Det, der mangler, er ikke svar fra regeringen. Regeringen har netop i dag lavet en aftale med kommunerne og regionerne om, hvordan vi skal tilrettelægge økonomien fremadrettet – gode aftaler, som sikrer mere velfærd til danskerne. Nej, det, der mangler i dansk økonomi, er, at Venstre begynder at fortælle, hvordan nulvæksten skal udmøntes. Hvordan ser det ud, Venstre? Hvordan ser det ud i forhold til vores velfærd, vores ansatte i den offentlige sektor? Jeg gør mig faktisk meget umage med at sige, at 3 milliard kroner ikke er guld og grønne skove – slet ikke, overhovedet ikke. Men det betyder også, at man er nødt til at være lidt præcis med, hvordan man gerne vil bruge de her penge. Men det betyder samtidig, at Venstre ikke kan blive ved med at foregøgle befolkningen, at det ikke har nogen betydning, at man åbenbart fremadrettet de næste 5-6 år opererer med, at man bruger et stort rundt nul i den offentlig sektor. Det kan man jo godt mene, men så indrøm dog over for danskerne, at det har en konsekvens.

Svar:  Selvfølgelig har det en betydning, at man holder igen på de offentlige udgifter. Det har blandt andet den betydning, at man skaber mere rum til den nære velfærd, fordi man kan lette skatter og afgifter, skabe flere danske arbejdspladser, få flyttet mennesker fra udenforskabet ind i fællesskabet, så de tager ansvar for og har mulighed for at have råderum i deres eget liv og deres egen økonomi. Det betyder da meget. Men nu forstår jeg så, at man ligesom skal se regeringen via de finanslovsforslag, der lægges frem. Jamen så ser vi jo helt ens på det, fordi vi lægger også finanslovsforslag frem år for år, og det gør vi også efter sommerferien, med respekt for et udgiftsstop, der jo vil vise, at man inden for rammerne af et udgiftsstop selvfølgelig kan løfte områder, som har høj prioritet, og der er da områder, der har høj prioritet for os. Jeg har jo ikke personligt sat mig i spidsen for i sin tid at fjerne ventelisterne for nu at føre en økonomisk politik, hvor vi for eksempel skal genindføre dem. Så der er da områder, der skal prioriteres, og inden for rammerne af et udgiftsstop viser vi det så finanslov for finanslov. Det er jo det, statsministeren siger regeringen skal måles på. Hvorfor skal vi som opposition måles på en voldsommere vægt end den, statsministeren vil veje sig selv af på?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ingen beder om ordet.

Svar:  Vi går til afstemning om lovforslagets endelige vedtagelse. Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 110 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Det vil jeg også vende tilbage til, for det er et stort problem for pendlerne i dag på Sjælland, at de ikke kan komme af med deres bil eller med deres cykel for dem, der nu cykler. Det er et virkelig stort problem, og det skal løses. Nu er det jo således, at i »Fair Løsning 2020« foreslår S og SF at bruge 10 milliard kroner på at fremrykke offentlige investeringer. Jeg kan ikke finde nogen steder, at disse 10 milliard kroner skal bruges til at lave ekstra pendlerparkeringspladser på Sjælland. Kunne ministeren måske løfte en lille smule af sløret for, hvor stor en del af de 10 milliard kroner, der står om i  »Fair Løsning 2020«, der skal bruges til at klare det store problem, vi har på Sjælland?

Svar:  Det vil jeg ikke bebrejde spørgeren at han ikke kan finde nogen steder, fordi det tror jeg ikke at der er nogen der kan. Regeringen har jo ikke fremlagt sin finanslov på nuværende tidspunkt. Jeg kan bare sige, at vi også fra Transportministeriets side er opmærksom på, at der kan være projekter i Transportministeriets regi, som kan være med til at skabe arbejdspladser, vækst og dynamik, og jeg takker for den gode idé til, hvad der også kunne tages i betragtning.
Kommentar:  Så kom det da frem, at man ønsker at beholde ejendomsvurderingerne, og det tolker jeg jo sådan, at man på sigt gerne vil sætte ejendomsværdibeskatningen op – en tanke, som er blevet luftet flere gange, både af herre Ole Sohn her i Folketinget og af fru Helle Thorning-Schmidt, som har skrevet det i en bog, »Forsvar for fællesskabet«, tilbage i 2002. Og der er andre fra oppositionen, der har fremsat ønske om at hæve ejendomsskatten. Er den eneste krog, herre Nick Hækkerup kan hænge det op på, at man frygter, at værdisætningen af ejerboliger vil komme under 2001-niveau? Er det den eneste grund til, at man ikke kan støtte det her forslag? Er det den eneste krog, man kan hænge det op på?

Svar:  Det er alligevel frisk. Jeg står og siger, at det sådan set er et udmærket forslag, som vi vil arbejde positivt videre med, hvorefter Venstres ordfører fortæller, at det er vi imod. Det er vi ikke. Vi har bare sagt: Lad os nu arbejde seriøst med det, lad os bruge den tid, det tager, også i udvalgssammenhæng, til at arbejde med det her. Vi er sådan set ikke imod det. Hvis der er gode forslag til afbureaukratisering, hvis der er gode forslag til bedre måder at gøre tingene på, så lad os dog se positivt på dem. Men det kræver jo, at man åbner for en dialog, og det kræver, at vi fordomsfrit diskuterer, hvordan det her i øvrigt bliver brugt.
Kommentar:  Dansk Folkeparti spurgte jo den socialdemokratiske ordfører, da ordføreren var på talerstolen, hvorvidt man vil trække den her bonusordning tilbage, man vil rulle den tilbage, hvis Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti fik magten. Den socialdemokratiske ordfører sagde sådan set, at man ville annullere alt, der havde været på uddannelsesområdet i forbindelse med den her genopretningsplan. Jeg vil bare også gerne høre bekræftelsen fra Socialistisk Folkeparti, altså om Socialistisk Folkeparti kan bakke op om, at man efter et valg, hvis S og SF får magt, som de har agt, vil tilbagerulle den her besparelse, som man finder via bonusordningen.

Svar:  Fru Marlene Harpsøe måtte være optaget af noget andet vigtigt arbejde nede ved sin pult, da hun ikke havde overskud til at høre efter, hvad jeg stod og sagde i ordførertalen. Jeg sagde netop, at vi ser positivt på at kunne bruge de her penge på en anden måde. Det betyder, at pengene kan bruges på området, men jeg anerkendte jo netop – også med mit praktiske kendskab til, hvordan lærlingenes liv er – at der ikke er en situation i dag, hvor det bliver brugt offensivt til at fastholde de unge. For mange lærlinge eller elever er det noget, der først går op for dem, den dag de får pengene. Det var netop noget, jeg anerkendte i ordførertalen. Derfor foreslog jeg, at man kunne bruge pengene på en anden måde, at man offensivt kunne bruge dem til aktiviteter, der kunne fastholde unge i erhvervsuddannelserne. Så svaret er, at pengene vil komme tilbage på bordet, men at vi kunne bruge dem til andre typer aktiviteter end at udbetale en bonuscheck. Jeg håber, at det var klart nok den her gang.
Kommentar:  Jamen er det ikke korrekt, at forventningen er, at salget af elbiler falder, fordi der ikke er klarhed om registreringsafgiften? Og fortryder ministeren derfor ikke, at man ikke har fremlagt en lovgivning, der sikrer registreringsafgifterne efter 2020?

Svar:  Det har jeg sådan set svaret på. Det, der er det vigtige at forstå her, tror jeg, er, at det her er en prognose for det, hvis vi ikke gør noget. Vi har tænkt os at gøre noget. Vi har ovenikøbet tænkt os at gøre det på et kvalificeret grundlag, og vi har ovenikøbet tænkt os at vise den tidligere regering den respekt at sige, at det at nedsætte sådan en bilkommission måske trods alt ikke var det dummeste, man gjorde. For det er faktisk dygtige folk, som sidder og beregner, hvad man kan gøre, ud fra nogle, synes vi, egentlig ret rimelige betingelser. Og derfor vil vi lytte til dem, inden vi tager stilling til, hvad man bør gøre fremover.
Kommentar:  To ting: Jeg hørte muligvis forkert, men jeg syntes, jeg hørte ordføreren sige, at antallet af fødsler er stigende. Ifølge de sidste tal, jeg har set, er der i 2011 født 58.998 børn og i 2014 56.870. Men ordføreren kan jo lige sige, hvad det korrekte er. Ordføreren spurgte tidligere ind til Venstres finanslovsprioriteringer. Socialdemokraterne lovede jo før valget 2 milliard kroner til psykiatrien, og at psykiatrien skulle på finansloven. Jeg vil bare gerne her have lov at spørge, hvornår det sker.

Svar:  Det er rigtigt, at antallet af fødsler og børnetallet heldigvis er på vej op igen, og at det så småt begynder at være stigende. Vi synes jo, det er rigtig vigtigt, at vi fik fjernet den her brugerbetaling på fertilitetsbehandling, og det er ikke kun af hensyn til, at vi ved, at der var færre, der ville få børn på grund af den brugerbetaling, men det er også, fordi vi rent principielt ikke synes, at der er mennesker, der skal tage deres betalingskort med for at betale for sygehusbehandling på de danske sygehuse. Så for os var det rigtig vigtigt. Så i forhold til debatten om finanslovsforslag: Som sagt synes jeg, at det, der bliver sagt fra Venstres side, står i skærende kontrast til det helt konkrete forslag, der er fremlagt her i salen, hvor man altså vil hive mere end 360 million kroner ud af regionernes sundhedsbudgetter – penge, der jo netop skal bruges til det her område.
Kommentar:  Der er to ting i spørgsmålet. Der er det om udenlandske statsborgere. Der vil jeg gerne sige, at regeringen jo i samarbejde med Enhedslisten, da vi lavede en finanslovaftale, har sat flere forskellige initiativer i gang, som primært retter sig mod handlede kvinder og mod udenlandske prostituerede. Der har vi annonceret mange store ting, og det er jeg selvfølgelig rigtig glad for. »Exit Prostitution« handler ikke om handlede kvinder. Det handler primært om kvinder, som er i prostitution, og som ønsker at forlade det. Der kan være dem, der er klar til at forlade prostitution her og nu, men som ikke kan overskue konsekvenserne: Hvad betyder det at skulle miste så mange penge? Hvad betyder det, hvis man skal sige til kommunen, at man har været i prostitution, når man har børn? Vil man blive bedt om at skulle betale nogle penge tilbage? En hel masse tanker skal tænkes, og en hel masse problemstillinger skal vendes. Når det har taget noget tid at lave det her, er det, fordi vi i dag faktisk står på bar bund, og derfor er det et udviklingsprojekt. Det er et udviklingsprojekt, som skal sørge for, at vi får den viden, der gør, at vi kan lave noget, hvorom vi kan sige: Nu lægger vi det ud og får det til i virkeligheden at favne hele landet. Det har vi nemlig brug for. Men når fru Fatma Øktem spørger, om jeg vil sætte skub i processen, så må jeg svare, at det kan jeg dårligt nå, fordi vi allerede er videre i januar.

Svar:  Mange tak. Jeg er lidt ked af hele tiden at blande  handlede kvinder og prostituerede sammen. Jeg synes ikke, vi behøver at blande de to emner sammen. Det her omhandler kvinder, der gerne vil ud af prostitution, og ikke handlede kvinder. Når jeg spørger til, om ministeren vil prøve at gøre det lidt bredere, så er det, fordi det allerede er meget begrænset. Vi ved jo allerede nu, at der, hvor det er sværest, og hvor det er et stort socialt problem, typisk også er ude på gaden. Og der har vi ikke særlig mange danske kvinder. Det, jeg spurgte om i forbindelse med, om ministeren ville lukke op for at gøre det lidt mere bredt, er, om man vil inddrage erfaringer udefra – altså ikke bare de fire kommuner. Nu er det jo bundet lidt op på de her fire kommuner kun, og det er også samarbejdspartnere og ngo'er i de her fire kommuner. Vil man ikke inddrage nogen uden for de fire kommuner?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. ( Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde ). For stemte 95 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, NB, LA, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak. Nu mener jeg godt nok også, at jeg sagde tak for svaret, men det vil jeg da gerne sige igen, og tak for at man gerne vil lave en udredning af det. Men jeg synes nok, at ministeren vel godt kunne forholde sig til problematikken i, at – som jeg har forstået det, og det ved ministeren jo sikkert lige så godt som jeg gør – uddannelsesmulighederne, specialiseringsmulighederne jo ligger i regionerne. Altså, de ligger allerede ude i områderne, hvor der er mulighed for, at man faktisk kan give nogle kompetencer, også til praktiserende læger. Det er vel også et spørgsmål om, at man skal ud at kigge på, hvordan vi kan bruge de nuværende ressourcer i forhold til allergilæger og specialiseringen af dem.

Svar:  Jeg prøvede sådan set også her i min foregående besvarelse at opridse en række af de initiativer, der enten er i gang, eller som lige nu kommer i gang. Jeg nævnte, at Sundhedsstyrelsen er i gang med en ny dimensioneringsplan. Det handler jo blandt andet om at få set på de specialer, hvor allergi udredes og behandles, og dermed også om, at vi sikrer en fornuftig balance i forhold til antallet af speciallæger, som afspejler behovene i det samlede sundhedsvæsen. Jeg nævnte lægedækningsudvalget, som regeringen har nedsat, der skal sikre en mere geografisk, bedre fordelt lægedækning i hele landet. Jeg kunne også nævne en stribe af andre initiativer foruden det servicetjek af hele allergiområdet, som jeg nu har bedt Servicestyrelsen om at iværksætte. Jeg kunne nævne regeringens store lungesatsning, hvor vi afsatte 250 million kroner til en national satsning for mennesker med lungesygdomme, som også inkluderer hele børneastmaområdet. Jeg kunne nævne de to kliniske retningslinjer for astma- og allergiområdet, som Sundhedsstyrelsen udgav sidste år. Så har Danske Regioner lige oplyst mig om, at regionerne også har udvidet behandlingstiderne, og at specialsygeplejersker i dag løser nogle opgaver inden for energiområdet for at udnytte ressourcerne bedst muligt i sundhedsvæsenet. Allersenest, faktisk i mandags, har Foreningen af Praktiserende Speciallæger og Danske Regioner indgået en aftale om nye rammer for allergiudredning og -behandling hos praktiserende speciallæger. Vi har taget en række initiativer for at styrke allergiområdet, men jeg vil som sagt også meget gerne kigge nærmere på området. Det er et rigtig vigtigt område. Det berører rigtig, rigtig mange danskere, og det er derfor, jeg har bedt Sundhedsstyrelsen om at lave det her servicetjek af hele allergiområdet.
Kommentar:  Jeg konstaterer bare en ting helt stille og roligt, og det er, at regeringen ikke på nuværende tidspunkt har en politik om flere værnepligtige. Der står i regeringsgrundlaget, at vi ønsker et substantielt løft, og så må alle vente med tilbageholdt åndedræt på at finde ud af, hvad det så betyder konkret. Og det vil man kunne læse i det udspil, der kommer fra regeringen. Det er det, jeg konstaterer.

Svar:  Forsvarsministeren ønsker sig flere værnepligtige, men udenrigsministeren siger til Ritzau, at der ikke er brug for flere værnepligtige. Så udenrigsministeren må vel stå på mål for, hvad det er, udenrigsministeren mener. Det er sådan set bare det, jeg spørger om, altså hvad udenrigsministeren mener i forhold til, om der skal være færre eller flere værnepligtige. For der er jo en uenighed mellem Venstre og Liberal Alliance i regeringen.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 111 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL, LA og Christian H. Hansen (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet, og så går vi til afstemning.