kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak. Vi skal passe på vores læger, vi skal passe på vores personale. Det er dem, der er i front. Men det kan man vel også. Jeg kan godt forstå, at man i starten var lidt bange for, at der ikke var værnemidler nok, og praktiserende læger havde også svært ved at få fat i det. Men meget hurtigt gik man jo ind og sagde, at man kunne bruge både telefon- og videoopkald. Som jeg kan se, er de to sager jeg refererer til, i den yngre del, så jeg er sikker på, at de har FaceTime og andre ting, som lægen kunne have kaldt op på, så man kunne have haft et tæt møde med dem på en skærm. Altså, det her er jo nogle, der har ringet gentagne gange. Vi har en, der havde meningitis, og hun var mellem liv og død og ville have været død, hvis ikke hun var kommet videre og været påståelig. Og så har vi Dunja, som ringede 11 gange, og ja, i starten var det, da det var svært i forhold til coronaen, men 11 gange i løbet af fire måneder. Og det viste sig så at være en uhelbredelig kræftsygdom, hvor man siger man ikke ville se vedkommende. Altså, det er det, corona har gjort, og der er spørgsmålet: Ministeren lovede, at de har kræfttilfælde skulle have samme tilgang som ellers, og vi ved, det er det uspecifikke, som mange gange kan være svære at diagnosticere. Så vil det løse de her problemer?

Svar:  Først og fremmest er det vigtigt at slå fast, at da man udsatte de planlagte behandlinger tilbage i foråret, var det netop sådan – og det er jeg meget glad for bliver gentaget fra Liselott Blixt – at akut behandling og livstruende sygdomme ikke kunne få udsættelse. Og kræftpakkerne kørte fuldkommen uberørt videre. Og derfor er det meget vigtigt at gentage for alle, også for læger og også for patienter og for borgere generelt: Opsøg lægen, der er fuldstændig klare retningslinjer for at håndtere akut,  livstruende sygdom.
Kommentar:  Siden de der gamle besvarelser fra nogle andre ministre er der sket det nye, at Socialdemokratiets transportordfører, herre Rasmus Prehn, så sent som for få dage siden – altså den 8. maj 2012 – på Nordjyske.dk foreslog disse flyafgifter. Det er jo set før, at Socialdemokratiet på kort tid kan foretage kovendinger, og derfor er jeg meget interesseret i at høre, hvad regeringens politik på området er. Det er jo især i lyset af den meget triste udvikling, der er sket for Cimber Sterling, for en flyafgift vil påvirke både den nationale og den internationale flytrafik i danske lufthavne ret voldsomt. Men det er jo ikke bare en flyafgift på 75 kroner, som herre Rasmus Prehn taler om. Han går endnu videre og siger, at det er en flyafgift, der skal baseres på, hvor langt man skal flyve, og det kan jo have stor betydning. Der er forskel på, om man skal flyve den korteste strækning i Danmark, eller om man skal flyve den længste strækning også i Danmark. Der er jo længere til København fra nogle lufthavne i Danmark end fra andre, og det samme gælder internationalt. Derfor har det jo stor betydning for mobiliteten, og det er det, jeg er ude efter, altså den begrænsning i mobilitet, det vil betyde for danskere og danske erhvervsvirksomheder, hvis man indfører en flyafgift, herunder også en afgift, der er kilometerbaseret. Det er det, der er det nye i det, som herre Rasmus Prehn er inde på. Jeg vil gerne høre ministeren, om det virkelig er regeringens politik, som herre Rasmus Prehn her åbner op for.

Svar:  Jeg tror sådan set, jeg svarede meget præcist på det tilbage i 2011 og nu igen som svar på det første spørgsmål til mig her, så det er ikke for at være fræk eller noget som helst, men den bedste måde at få det her afklaret på kunne måske være at give det gode råd, at man kunne invitere herre Rasmus Prehn til en debat i et forsamlingshus, for så kunne man jo meget præcist få at vide af herre Rasmus Prehn selv, hvilke tanker og intentioner der ligger bag det. Og så må jeg igen tilføje, at hvis det gælder afgifter, så er det jo skatteministeren, som selvfølgelig har ansvaret for det. Så derfor vil jeg svare herre Flemming Damgaard Larsen meget mere generelt og sige, at mobilitet – herunder fly – er vigtigt for almindelige mennesker og for erhvervslivet og så videre, og så kan vi vel et eller andet sted sammen glæde os over, at da Cimber Sterling desværre gik konkurs her den anden dag, gik der ikke så forfærdelig mange timer, før en række af de ruter blev befløjet af andre selskaber. Det synes jeg sådan set var den glædelige nyhed den dag.
Kommentar:  Men undskyld mig, sundhedsminister. Altså, sundhedsministeren har brugt argumentet om, at man ikke har haft overblik over situationen i det danske sundhedsvæsen. Det har man så lovet at man ville skaffe – og det var argumentet for, at man ikke kunne genindføre patientrettighederne. Det har man så lovet at skaffe med udgangen af maj. Det overblik har sundhedsministeren endnu ikke tilvejebragt. Og igen, undskyld mig: Kan man undre sig over, hvis nogen skulle have den tanke, at sundhedsministeren sidder på de informationer med henblik på at udskyde genindførelse af patientrettighederne?

Svar:  Ja, det kan jeg afvise fuldstændigt, og bare for lige at dæmpe gemytterne her i Folketingssalen: Hvis man sammenligner med sidste gang, vi havde en ekstraordinær situation – det var på VK-regeringens vagt efter sygeplejerskekonflikten tilbage i 2008 og 2009 – så lavede man faktisk også en plan for genindførelse. Der havde man ikke en epidemi, man skulle håndtere imens – det har vi stadig væk på nuværende tidspunkt. Men sammenlignet med de to tidsintervaller, er der en temmelig tæt lighed, og der er intet i den her situation, som skulle gøre, at det er mindre ambitiøst. Tværtimod er det på de parametre, som jeg mener er relevante, mere ambitiøst, hvad vi leverer i dag, end hvad man leverede dengang tilbage i 2008 og 2009.
Kommentar:  [Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse]. Der kan stemmes. Vi slutter afstemningen. For stemte 109 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak for det, minister, tak for svaret. Kan ministeren ikke godt være enig i, at man kan undre sig over, at Ditlevsdal Bison Farm så ikke kan kompenseres i forhold til foderomkostningerne? Én ting er entré, men i forhold til foder er der åbenbart heller ikke mulighed for at blive kompenseret. Og på den måde, som ministeren udtrykker det her, skulle man jo tro, at det er en fast omkostning.

Svar:  Vi har jo forsøgt at afgrænse hjælpepakkerne, som det giver bedst mening. Og jeg tror, at en af de forskelle, der er mellem en bisonfarm, som den omtalte, og en zoologisk have, også handler om, at i en zoologisk have opdrætter man ikke med henblik på at skulle slagte og bruge kødet. Det gør man, så vidt jeg er oplyst i hvert fald, på den pågældende bisonfarm. Derfor er det ikke en til en-sammenlignelige forhold, og det er jo noget af det, der ligger til grund for, at der er forskellige ordninger for zoologiske anlæg i klassisk forstand og den her lidt bredere sammensatte virksomhed, som vi omtaler i dag.
Kommentar:  Jeg havde måske en eller anden forhåbning efter de to forskellige formuleringer, hvor den ene kunne tyde på, at man var mere fastlåst ved at sige, at man  vil  forhøje de her afgifter, og hvor den anden kunne tyde på en vis forhandlingsvilje, nemlig at der  kan  blive tale om, at man kan forhøje de afgifter, men at der underforstået også kan blive tale om, at det er noget andet, man går ind og kigger på. Den forskel var der så ikke. Altså, vi har slået fast, at afgifterne vil blive forhøjet, så lad mig afslutningsvis spørge skatteministeren: Men vil afgifterne så blive forhøjet efter en dialog med de berørte parter, detailhandel, industri og så videre, eller skal vi bare alle sammen vente og se, hvad der står i finanslovforslaget, og så vågne op til et chok der?

Svar:  Helt generelt for regeringens politik gælder det, at vi ikke bare ønsker det brede samarbejde i Folketinget, men at vi også ønsker den brede dialog med omverdenen, med berørte interessenter, med befolkningen og aktører i øvrigt, og derfor er det klart, at også i forbindelse med skatte- og afgiftspolitikken lægger regeringen stor vægt på at være i dialog med berørte aktører, erhverv og interessegrupperinger. Vi synes, at dialog er helt afgørende centralt, og det gælder også i skattepolitikken.
Kommentar:  Jamen også tak for det her spørgsmål, som jo ligger i forlængelse af det, vi lige har diskuteret. Jeg vil selvfølgelig gerne slå fast, at vi skal arbejde efter at få etableret så mange kollektive virkemidler som overhovedet muligt, for det giver rigtig god mening. Det giver en varig effekt i forhold til miljøet, og det giver i mange tilfælde også nogle naturværdier og kan medføre en reduktion i udledningen af drivhusgasser, hvad vi jo alle er interesseret i. Så det er ikke enten kollektive virkemidler eller målrettet regulering, det er faktisk både-og. En af udfordringerne ved de kollektive virkemidler – det tror jeg også godt spørgeren ved – er, at vi ikke har sikkerhed for, at det bliver etableret i det omfang, som der er brug for det. Derfor må vi igen sige, at den tidligere regering var alt for optimistisk med landbrugs- og fødevarepakken. Det har ikke givet de effekter, som det skulle. Derfor skal vi også se på, hvad vi nu kan gøre for at forøge afløbet på de kollektive virkemidler. Først og fremmest har vi jo en løbende dialog med interessenterne fra ordningen, og derudover har vi også besluttet at nedsætte en styregruppe for kvælstofindsatsen, hvor vi vil understøtte og styrke, at flere af dem kommer i drift. I det forum vil vi sammen med erhvervet også drøfte indsatser og finde løsninger, så vi kan indhente det efterslæb, som der er, og det håber jeg selvføgelig også spørgeren vil bakke op.

Svar:  Jamen det er jo for tidligt at konkludere endnu, om man er i mål eller ej. Det kan man da ikke bedømme, før hele kampen er spillet. Og i forlængelse af det, ministeren selv har svaret nu, kunne man prøve netop også at bringe andre virkemidler, andre metoder, andre værktøjer i spil. Det synes jeg da sådan set er godt. Så skulle man ikke snarere prøve at gøre det i stedet for at fremrykke en række andre ekstra krav om efterafgrøder? Man kan nævne det med tidlig såning, man kan nævne det med præcisionslandbrug, altså andre værktøjer, som ministeren selv har med i sit svar nu. Skulle man ikke tage det ind og så køre noget frem omkring det i stedet for at komme med ekstra krav, som jo skaber mange komplikationer?
Kommentar:  Tak for det. Altså, når vi siger, at Hedegaardsagen og kampen mod IS hænger sammen, er det jo, fordi vi blandt andet frygter, at den attentatmistænkte dansker, som er forsvundet, måske er blevet udleveret til IS i en fangeudveksling, og det er jo en bekymrende situation. Da herre Søren Pind var minister, kaldte han sig selv frihedsminister, og når vi har lyttet til Venstre gennem årene, har vi tit hørt dem tale for ytringsfrihed. Nu har vi en situation, hvor en attentatmistænkt dansker forsvinder fra de tyrkiske fængsler og muligvis bliver udleveret til ekstremisterne i IS. Fra regeringens side har man lagt et pres med tre punkter, og man må på baggrund af mødet med den tyrkiske ambassadør i mandags konkludere, at det ikke har hjulpet. Der kom ingen nye oplysninger fra Tyrkiet. Hvorfor afviser Venstre at lægge et øget pres? Hvorfor ikke lægge pres på den tyrkiske regering, så vi kan få sandheden frem i den her sag?

Svar:  Det gode ved at være frihedsminister er, at det trods alt er en titel, som hverken Folketinget eller nogen andre kan tage fra en. Det kan man fortsætte med at være, så jeg vil ikke sige, at der er noget fra tidligere tider. Til herre Nikolaj Villumsen vil jeg bemærke, at vi jo hverken taler om at lempe presset på Tyrkiet eller om eventuelt ikke at forøge det – overhovedet ikke. Vi har bare været enige med regeringen om, hvad en proportional reaktion har været og er. Så herre Nikolaj Villumsens forsøg på at tegne et billede af, at nu bliver der ikke gjort noget, mener jeg sådan set er forkert. Men det vil udenrigsministeren jo senere kunne uddybe. Det sagde han sådan set også udmærket her fra talerstolen.
Kommentar:  Tak for det. I den økonomiske analyse, som ministeren jo sikkert også har lagt til grund for det her, er der da blevet foretaget en bred samfundsøkonomisk vurdering, både i forhold til at omsætte de miljømæssige værdier til økonomi, de fiskerimæssige værdier, de værdier, der kan være i forhold til turisme, og i forhold til en eventuel fremtidig genopretning af Øresund? Er det en bred samfundsøkonomisk analyse, der ligger til grund for det her?

Svar:  Tak, formand, og tak for spørgsmålet. Ja, der er gennemført en analyse af de erhvervsøkonomiske konsekvenser både med perspektiv på fiskeri, på råstofindvinding og så videre Så det er der. Det var også det, som jeg svarede spørgeren i forrige runde, nemlig det her forhold om at gøre regnebrættet op. Der er nogle hensyn til, at hovedstaden kan udvikle sig, og at der skal være råstofindvinding, der honorerer de krav – men der er naturligvis også et forhold i forbindelse med fiskeri, naturmæssige hensyn, habitatsforpligtelser og turisme.
Kommentar:  SF's har også til tider fået henvendelser om problemstillinger, der handler om, at der kan være sproglige barrierer i sundhedssektoren, faktisk rigtig ofte i forhold til læger. Det er jo også en af grundene til, at der er stillet skærpede krav i forhold til optagelse på uddannelser, blandt andet i forhold til at have bestået en folkeskoleuddannelse. Det betyder også, at man for at blive optaget både skal kunne læse, skive og forstå. Jeg synes, udfordringen i det forslag, som fru Karina Adsbøl har stillet, er, at vi mangler en definition af, hvad en ubesværet samtale er. For det vil være individuelt, hvad der svært at forstå for henholdsvis den ene og den anden. Jeg er klar over, at der er situationer i ældreplejen, hvor sprog er en barriere, og det mener jeg også, at man som ledelse har et ansvar for at organisere sig ud af, så man ikke risikerer situationer, hvor der opstår misforståelser.

Svar:  Men vi kan jo konstatere, at der, når vi alle får henvendelser om, at der er en udfordring på det her område, og når store organisationer også har været ude at sige, at det er vigtigt, at man kan tale dansk, er en udfordring. Så trods det, at ordføreren siger, at det er et ledelsesansvar, har vi en udfordring. For hvis man levede op til det ansvar, så vi vel ikke de eksempler, vi ser, eller de eksempler, som kommer ind i vores mailboks.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Det er vigtigt for mig at understrege, at regeringens politik ikke er at forbyde flødeboller eller forbyde marmelade. Min helt klare vurdering vil være, at der også fremover vil blive solgt ganske mange flødeboller og ganske meget marmelade i de danske supermarkeder, og heldigvis for det da. Regeringens politik er at skabe en tilskyndelse til, at vi alle sammen forbruger lidt mindre af de sukkerholdige produkter. Derfor har vi planlagt at udvide chokoladeafgiftsloven med en afgift på tilsat sukker. Der lytter vi meget til erhvervslivet, lad mig sige det klart og tydeligt. Det gælder bredt i erhvervslivet, og det er også derfor, at regeringen har lagt vægt på en god og inddragende proces, hvor vi giver os tid til at udvikle en afgiftsmodel, som imødekommer flest mulige hensyn netop for at sikre den rette balance mellem hensyn til folkesundhed, hensyn til beskæftigelse og naturligvis sikring af det provenu, som vi har forudsat i finanslovaftalen for 2012.

Svar:  Tak, herre formand. Synes skatteministeren ikke, at det grænser til kynisme, når SKAT i deres orienteringsskrivelser vedrørende korrigeret ejendomsvurdering pålægger ejerne udelukkende at kunne klage skriftligt per brev med frimærke til SKAT frem for at kunne fremsende en klage over en vurderingsfastsættelse elektronisk per e-mail, og anser ministeren det ikke ligeledes som nærliggende at konkludere, at denne hindring alene har til formål at minimere antallet af fremsendte klager?
Kommentar:  Det er godt, at herre Henrik Høegh, efter at han har skiftet side, har set, at det ikke er i alle tilfælde, at man kan nå målene ved at lave frivillige aftaler. Man er nødt til at lave eksakt lovgivning, der holder en branche fast på eksakte mål, og det er såmænd meget godt, at herre Henrik Høegh har lært det. Så vil jeg sige, at det, der var udgangspunktet i »Grøn Vækst«, ventede vi jo på i rigtig, rigtig lang tid, og hver gang vi stillede spørgsmål om det ene og det andet, fik vi svaret: Vent, der kommer en stor plan med »Grøn Vækst«. Det er der rigtig mange mennesker der er blevet skuffet over. Det kan godt være, at der er nogle, der synes, at det er for ambitiøst, men jeg hører til den side af salen, hvor vi synes at det ikke er ambitiøst nok. Man skal se på helheden, og det er jo, at da regeringen fjernede braklægningen, sagde man, at man ville gøre det miljøneutralt. Har man gjort det? Næh. Derfor tror jeg, at herre Henrik Høegh selv har svaret. Man er gået ud og har solgt en vare, og man har snydt på vægten. Vi har ikke fået en miljøneutral ophævelse af braklægningen, den skylder regeringen stadig væk.

Svar:  Jeg må konstatere, at jeg ikke rigtig fik svar på mit spørgsmål. Da »Grøn Vækst«-forhandlingerne startede, sagde fru Mette Gjerskov: Vi vil reducere med 35.000 t. Jeg kan oplyse, at det så er 35.000 t ud af de 48.000 t, der er tilbage, og det vil sige, at det er cirka to tredjedele at den udvaskning, der overhovedet er af al menneskelig landbrugsaktivitet i hele Danmark. Så er der ikke meget landbrugsproduktion tilbage. Jeg skal bare høre, om det er det mål, herre Bjarne Laustsen går efter, for så må vi konstatere, at det ikke længere kan lade sig gøre at dyrke den danske landbrugsjord.
Kommentar:  Det glæder mig, at jeg nu kan starte på det andet spørgsmål, så jeg kan komme ind på nogle af de ting, som ministeren har været inde på. Mit spørgsmål lyder: Hvad er ministerens holdning til, at ikke alle neurologiske centre kan tilbyde speciel medicinsk behandling af sklerosepatienter, så man derved ødelægger unge patienters mulighed for at arbejde og uddanne sig?

Svar:  Jeg erkender, at vi med det her spørgsmål kommer til at tale meget om det, som vi talte om før, men tingene hænger jo sammen. Som jeg nævnte i min forrige besvarelse, er behandlingen med Tysabri, der er forholdsvis ny herhjemme, defineret af Sundhedsstyrelsen som en udlægningsfunktion, der varetages fire steder i landet. Når det ikke er alle neurologiske sygehusafdelinger i landet, der tilbyder behandling med lægemidlet Tysabri, er det for at sikre, at de enkelte afdelinger modtager tilstrækkeligt med patienter til at kunne opbygge erfaringer med behandlingen og erfaringer med bivirkningerne. Men det betyder ikke, at behandlingstilbuddet ikke er landsdækkende, så jeg er derfor ikke helt enig i den præmis, der ligger i fru Liselott Blixts spørgsmål. Når Sundhedsstyrelsen definerer behandlingen med Tysabri som en udlægningsfunktion, er det, fordi der fortsat er en række uafklarede forhold ved behandlingen, ikke mindst, som vi også var inde på i det forrige spørgsmål, i forhold til dets bivirkninger. Siden der i 2006 blev givet markedsføringstilladelse til Tysabri i EU, er der internationalt blevet observeret 27 tilfælde af den meget alvorlige og livsfarlige hjernebetændelse PML. Vi har heldigvis, som jeg sagde før, endnu ikke konstateret nogen tilfælde af PML hos danske patienter som følge af Tysabri. De fleste tilfælde af PML er rapporteret efter 2 års behandling med Tysabri, og derfor er det næste halve til hele år afgørende for vurderingen af risikoen for PML ved behandling med Tysabri. Sundhedsstyrelsen står over for meget snart at skulle genvurdere organiseringen af behandlingen med Tysabri. Genvurderingen vil afvente et ekspertmøde i EU, som jeg før fik nævnt vil komme til at foregå i starten af december. Der vil man have fokus på Tysabri i relation til PML. Herefter vil EU’s komité for humanmedicinske lægemidler i midten af december i år udtale sig i sagen med henblik på en forventelig ændring af markedsføringstilladelsen for Tysabri i en mere restriktiv retning, der meget vel kan komme til at ligge meget tæt på den danske retningslinje, for eksempel med hensyn til antallet af behandlingssteder.
Kommentar:  Nej. Det var heller ikke det, jeg sagde. Jeg sagde, at børn bevæger sig rigtig meget, og at det meste af deres bevægelse foregår uden for skolen. Men der kan også sagtens foregå bevægelse i skolen, og det synes jeg er fint. Det kan ske i pauserne, det kan ske i idræt. Det kan også ske i timerne, hvis det sker på en måde, der understøtter den gode undervisning i stedet for at forstyrre den. Det er meget vigtigt.

Svar:  Jeg konstaterer stadig væk, at ministeren snor sig udenom. Jeg må bare sige, at med den nye folkeskolereform, som ministeren har været meget imod – ikke som minister, har jeg hørt, men man har meningen endnu, kan jeg høre – er vi rykket godt. Den nye PISA-undersøgelse viser jo, at vi er kommet et godt stykke ad vejen i den retning, hvor vi gerne vil hen. Nu kommer jeg fra Fyn, og i Svendborg har de faktisk stor erfaring med bevægelse og aktivitet. Det har givet store fremskridt i skolen. Derfor vil man i Svendborg nu også tage børnehaven med og give tre kvarters bevægelse om dagen. Ændrer det ikke opfattelsen hos ministeren til, at det godt kan ske i skolen og ikke kun kan ske uden for skolen?
Kommentar:  Altså, jeg har ikke indsigt nok i det til at vide, hvor stor problematikken er med de her sæler kontra kompensation og andet, så det vil jeg nødigt byde ind på. Jeg ved, at miljøministeren er optaget af, at der også skal være en fremtid for fiskeriet, herunder også blandt andet for Bornholms vedkommende er optaget af, at vi erhvervsmæssigt kigger på Bornholm med henblik på at udvikle hele fødevareerhvervet derovre. Det er i hvert fald der, regeringen ser muligheden for, at vi kan skabe en fremtidig vækst. Det indbefatter selvfølgelig også fiskeriet. Så der er ikke nogen modstrid mellem tingene her. Men jeg skal ikke gøre mig klog i forhold til kompensationsordninger inden for miljøområdet. Det er ikke mit gebet.

Svar:  Tak. Jamen jeg syntes, jeg skulle prøve det, når en regering nu er et kollektiv. Det, som den ene minister ved, bør den anden minister jo også måske få mulighed for at få indsigt i. Det kunne jo være rart. Men altså, jeg er rimelig positiv over for de tilkendegivelser, jeg har fået, og jeg ser frem til, at ministeren går ind og undersøger det her og ser, i hvilken grad man nu kan understøtte fødevareerhvervene på Bornholm. Men jeg synes også, det er vigtigt, at ministeren tager med herfra, at det ikke kun er fiskeriet og landbruget, der er hæmmet af nogle høje transportpriser til og fra Bornholm. Det er hele erhvervslivet på Bornholm. Så det kan godt være, at regeringen begynder at undersøge, hvilke muligheder der er for at understøtte fødevareerhvervene på øen, men jeg vil gerne foreslå regeringen, at man tager hele det bornholmske erhvervsliv under et, for man er voldsomt plaget af nogle trafiktakster til og fra Bornholm, som der ikke er andre steder i landet. Og dermed bliver det dyrere at producere på Bornholm.
Kommentar:  Det er som sagt meget vigtigt for mig, at reglerne afspejler de her dilemmaer, som jeg talte om der er i det. Og vi vil i det her serviceeftersyn se bredt på, hvad der er behov for, og det synes jeg er nødvendigt, især fordi vi ved, at der er plejepersonale derude, som føler, at de virkelig er i klemme og ikke ved, hvad de skal gøre. Der er det klart, at det også betyder noget, at der nu ifølge vores nye nationale demenshandlingsplan er tale om kompetenceløft. Det tror jeg også vil hjælpe på det. Men lad os se på de her regler, og det vil jeg glæde mig til.

Svar:  Nu er det jo sådan med de her onsdagsspørgsmål, at de er her for at få afklaret ministerens holdning til emner, som interesserer Folketinget. Og det interesserer mig vældig meget, hvad der er ministerens holdning som liberal minister, som indledte med at sige, at plejen skal tage udgangspunkt i den enkelte. Så mit spørgsmål er, om det er ministerens holdning, at der er brug for flere muligheder for tvang i ældreplejen, eller om der er behov for, at der skal være mindre tvang i ældreplejen.