kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg vil gerne høre ordføreren, om han vil være med til at spare noget på jobcenteraktiviteterne. Jeg kunne tænke mig, at vi sparede nogle milliarder på den tåbelige del af kontrollen og den meningsløse del af aktiveringen.

Svar:  Vi går til de forhandlinger, som vi snart skal i gang med, med den intention, at der skal spares på det her område. Som jeg nævnte, bruger vi i Danmark langt flere penge, og der taler vi altså om milliarder, end man gør i andre lande, og det er lidt svært at se, hvad vi får ud af de ekstra penge, vi bruger. Man kan i hvert fald konstatere, at det ikke har været med til at løse det helt strukturelle problem, vi har i Danmark, med, at vi har en langt højere andel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst end lande, vi normalt sammenligner os med. Det er sådan set den største udfordring, vi står med. Jeg er helt enig i, og det tror jeg sådan set at de fleste er, at der er meget aktivering, som har virket meningsløs. Det har Carsten Koch-udvalget også peget på, mindfulnesskurser og andre ting, som ikke bidrager til, at folk kommer i beskæftigelse. Vi synes ikke, at der skal være mere kontrol, end det giver mening, men hvis man ser sådan på historikken, må man også sige, at det, at der er en vis kontrol, altså også er noget, der har medført, at man faktisk har fået nedbragt den her strukturelle andel af befolkningen, som er uden for arbejdsmarkedet, en del. Også når man har spurgt de arbejdsløse selv, kan man høre, at andelen af dem, som svarer, at de ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet efter de gældende regler, faktisk er faldet. Det er stadig væk højt, men det er faldet. Meningsløse ting skal selvfølgelig væk, det tror jeg at vi alle sammen godt kan blive enige om.
Kommentar:  Jamen jeg ville også have kunnet finde på at bruge et ord som ynkelig, fordi sådan er det. Men i kraft af at vi nu får lavet de her handlingsplaner, som jeg også synes er en fantastisk god idé, kan der vel godt være fornuft i, at man siger, at de 30 million kroner, som vi trods alt putter ud i de fredede bygninger, bliver brugt i de fredede bygninger, hvor de giver mest værdi, og hvor det er mest sikkert, at man opretholder lige nøjagtig de specifikke værdier, som handlingsplanen og fredningsgennemgangen har vist de skal have. En anden lille ting, jeg gerne vil sige til Venstres ordfører, fru Britta Schall Holberg, er, at jeg er rigtig glad for at høre, at Venstre også har fokus på, at bevaringsværdige bygninger er noget, der skal fokuseres på. Fra socialdemokratisk side vil vi i lovarbejdet her frem mod tredjebehandlingen netop fokusere på det, så vi kan sikre, at kommunerne får lavet bevarende lokalplaner, og at vi retsligt sikrer nøjagtig den gruppe, som ligger under de fredningsværdige bygninger, inden for en god ramme, for der har vi også en stor forpligtelse.

Svar:  Det er jeg helt enig i, og vi må drøfte i udvalgsarbejdet, hvordan det her skal være. Det var derfor, jeg også foreslog, at vi kiggede på de gamle A- og B-fredninger igen, fordi vi i den proces her kan komme ud i, at der bliver et meget stort spænd mellem en meget fin fredet ejendom og så en, der måske pludselig falder ud af det hele her. Så vi bliver nødt til at have det her til at hænge sammen. Til ordføreren har jeg lyst til at sige, at det er vigtigt for os, at de handleplaner for det første er frivillige for ejeren at få lavet, og at de for det andet bliver udformet sammen med ejeren, sådan at man kan sikre, at hvis ejeren ønsker et køkken, er det ikke en garage, vedkommende kan få tilskud til. Det må være sådan, at moderne mennesker kan bo i disse fredede ejendomme, selv hvis vi bevarer kulturværdierne. Derfor er det meget vigtigt, at vi i lovforslaget bliver ved med at arbejde med dette meget fleksible fredningssyn, så vi netop kan bruge disse ejendomme i fremtiden også.
Kommentar:  Nej, hvis kommunerne besluttede at igangsætte byggeri af så og så mange almennyttige boliger, kunne det, der ville afgøre, om de boliger, der blev bygget, var store eller små eller dyre eller billige, for eksempel være, om der var forskel på, hvor stor en del af grundkapitalen kommunerne skulle tilføre, afhængigt af om de besluttede sig for små eller store boliger.

Svar:  Skal jeg forstå ministeren på den måde, at man simpelt hen vil lave et system, hvor kommunerne eksempelvis kan få lov til at betale mindre, hvis de bygger den type boliger, som regeringen ønsker der skal bygges flere af?
Kommentar:  Tak for svaret. Altså, det her har jo kostet menneskeliv og kommer formentlig til det igen. Her er der tale om folk, der falder om og ikke kan tilkalde hjælp. Hvis de så kommer igennem, er der tilfældigvis også så dårligt et gps-signal, at redderne ikke kan finde det sted, hvor ulykken er sket. Det kan være en mountainbikerytter, som er væltet og har slået hovedet meget slemt, og hvor hjælperen derude står og ingenting kan foretage sig. Det synes jeg er skræmmende, og jeg tænker bare, at det her er nogle få eksempler, men det finder jo sted alle vegne.

Svar:  Jeg er meget, meget enig med spørgeren i, at det her er ganske alvorligt. Derfor er det også således, at når vi udbyder nye frekvenser – det gjorde vi sidste år, og det kommer vi også til at gøre i 2018 – så stiller vi simpelt hen krav til mobilselskaberne om, at de skal give en bedre dækning for at få de her frekvenser. Det synes vi er en effektiv måde at presse selskaberne på. Så vil jeg sige helt konkret i forhold til skove, at der lægger vi i forbindelse med revisionen af skovloven op til, at man også giver nogle muligheder for inde i skovområder at kunne opstille ikke nødvendigvis master, men antenner og lignende, som kan være med til at sikre en bedre dækning. Det er regeringens mål, at vi skal komme så langt som overhovedet muligt, sådan at uanset hvor man tager sin mobiltelefon, skal der være mulighed for at få dækning.
Kommentar:  Jeg kan sige så meget, at hverken regeringen eller jeg har et mål eller et ønske om, at havne skal lukke. Det er et hundrede procent sikkert. Vi kan snakke om, hvilken organisationsform de skal have, og det er også det, som ekspertudvalget har givet sit bud på. Men det er jo ikke det samme, som at de skal lukke. Men lad os nu tage den snak. Regeringen skal lige danne sig sin mening. Der er flere ministerområder, der er involveret, og ministrene skal tale sammen, regeringen skal tale sammen. Anbefalingerne er lige kommet. Og når så regeringen har sit bud på sin holdning, kan vi jo tage diskussionen her i Folketinget.

Svar:  Mange tak, formand. Jeg skal igen læse spørgsmålet op: Er ministeren enig i, at studerende bruger længere tid på deres uddannelse på grund af vores generøse SU-system, og at man kan ændre på dette ved at ændre på vægtningen mellem stipendie og lånemuligheder, som det fremgår af VLAK-regeringens 2025-plan?
Kommentar:  Vil udenrigsministeren, efter at Berlingske i sidste uge beskrev, hvordan Saudi-Arabien sender millioner af kroner af sted til blandt andet Taiba Moskeen på Nørrebro, svare på, om han vil rejse dette problem i EU og derigennem arbejde for, at det fremover bliver umuligt for formørkede regimer i Mellemøsten, der ofte er os direkte fjendtligt stemt, at finansiere deres håndlangere bag vores egne grænser?

Svar:  Først og fremmest vil jeg gerne takke spørgeren for at rejse en problemstilling, som regeringen finder meget relevant. Jeg vil gerne slå fast, at det er et alvorligt problem, hvis der ydes udenlandske donationer, der medvirker til at undergrave grundlæggende demokratiske værdier og frihedsrettigheder i Danmark. Det ligger regeringen meget på sinde, at donationer ikke må risikere at underminere vores demokrati og grundlæggende rettigheder. Det må ikke ske. Derfor vil regeringen også sætte ind over for kræfter i udlandet, der arbejder for at undergrave demokrati og frihedsrettigheder i Danmark. Der skal i den sammenhæng heller ikke herske tvivl om, at vi er klar til at bruge de nødvendige værktøjer, også lovgivning. Det er netop derfor, at udlændinge- og integrationsministeren agter at fremlægge et lovforslag om forbud mod visse donationer. Spørgsmålet om udenlandske donationer er også allerede genstand for stor opmærksomhed og drøftelser i EU, som spørgeren er inde på. For problematikken er ikke alene relevant for Danmark. Den er også relevant for en lang række andre europæiske lande, der ligesom Danmark ikke vil acceptere, at udenlandske donationer skal undergrave demokratiske værdier og frihedsrettigheder i Europa. Derfor er det også en drøftelse, vi vil fortsætte med at føre sammen med vores partnere i EU.
Kommentar:  S og SF har helt klart meldt ud, at vi vil lade skatterne stige, men vi står ved vores ord om, at vi derefter lader dem være i ro. Jeg synes, som det fremgår af de papirer, jeg har læst om skattestoppet, at det er, som om skatteministeren nu fremlægger det, som om man kan flekse ind og flekse ud af skattestoppet. Det er ikke sådan, jeg oplever det, når jeg læser om skattestoppet. Så er det en vedvarende ting, det er noget, der er, det er ikke noget, hvorom man bare kan sige, at det holder man lige en pause fra, og så går man igen tilbage til det. Derfor kan jeg stadig ikke helt få det til at hænge sammen, at skatteministeren i går sagde fra Folketingets talerstol, at skattestoppet eksisterer, det har nærmest aldrig nogen sinde haft det bedre, og så nu siger, at nå nej, man kan godt sige, at man en gang imellem ikke overholder skattestoppet. Kan ministeren ikke afklare det?

Svar:  Jo, det kan jeg sagtens afklare, for det er jo den måde, som S og SF vælger at bruge skattestoppet på, nemlig ved at man bekender sig til det ved festlige lejligheder, men når det gælder praktisk politik her i Folketingssalen, så gør man noget helt andet. Det, som er afgørende for regeringen, er, at man står vagt om, at skatter og afgifter ikke skal stige. Derfor er det rart at høre SF stå i Folketingssalen og helt åbent og ærligt erkende, at skatterne skal stige. Det vil jeg gerne kvittere for. Selv om det er lidt sent på dagen, synes jeg, der er grund til at kvittere for den åbenhed, der nu er om, at skatterne kommer til at stige betragteligt under en S-SF-regering, hvis den måtte komme. Det er der mange af os der arbejder imod. Men jeg kan sige helt klart, at det, som vi diskuterer nu, kunstig befrugtning, er en del af genopretningspakken fra foråret, så det er der sådan set ikke noget særlig nyt i.
Kommentar:  Nu står vi med det her 2-årige barn, hvis forældre af Holbæk Sygehus har fået at vide, at selv om barnet er sløjt og har konstant hovedpine, så får det en tid den 22. februar 2010. Mener ministeren, at det er optimalt, samtidig med at lægen siger, at man sender personalet på afspadsering i december måned?

Svar:  Nu er vi jo her i Folketingssalen lige pludselig havnet i en helt konkret sag, som i virkeligheden skal løses af ledelsen på Holbæk Sygehus. Jeg vil forholde mig til, at vi helt generelt har det frie sygehusvalg, og så vil jeg gerne sige, at jeg da ikke synes, at den konkrete situation er optimal. Derfor vil jeg også opfordre de pågældende forældre til dels at klage over den måde, man har disponeret på på Holbæk Sygehus, dels på deres barns vegne at finde et andet sygehus, hvor den her børneundersøgelse kan foretages. De må flytte sig lidt for det. Danmark er et lille land, og man kan også godt finde andre sygehuse her på Sjælland, som ikke nødvendigvis er Holbæk Sygehus, hvor man kan få gennemført den her undersøgelse. Det har vi jo heldigvis det frie sygehusvalg til. Og så skal man jo ikke vente til februar 2010. Det er jo kun, hvis man insisterer på, at undersøgelsen skal foretages i Holbæk.
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om det stillede forslag til vedtagelse. Der foreligget ét forslag. Der stemmes om forslag til vedtagelse nummer V 21 af Karina Adsbøl (DF), Pernille Rosenkrantz-Theil (S), Jan E. Jørgensen (V), Pernille Skipper (EL), Laura Lindahl (LA), Torsten Gejl (ALT), Marianne Jelved (RV), Trine Torp (SF) og Mette Abildgaard (KF), og der kan stemmes. Afstemningen er slut. 111 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF) stemte for, [imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0] og forslaget er vedtaget. [Ved en fejl er der registreret stemme afgivet af Ole Hækkerup (S). Afstemningen er retteligt foretaget af Kaare Dybvad (S).]

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 55 (DF, V, LA og KF), imod stemte 54 (S, EL, ALT, RV og SF), [hverken for eller imod stemte 0]. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg sætter pris på spørgerens tur rundt i, hvordan vi producerer. Det er også derfor, det er vigtigt for mig sådan set at sige, at lige præcis i forhold til det her spørgsmål er reglerne for indførsel af hvalkød fra Færøerne til Danmark jo nogle regler, som følger af EU-regler. Derfor kan vi heller ikke ensidigt fra nationalt niveau ændre på dem. Så jeg er sådan set optaget af at lytte til, hvad spørgeren peger på af problem, og i den forbindelse noterer jeg mig jo også, at færinger, som ikke bor i Danmark, kan medbringe op til 10 kg grindekød i bagagen, når de rejser til Danmark.

Svar:  Tak for det. I og med at Danmark er medlem af EU, har man også indflydelse på de regler, som er i EU, og derfor kunne man også påvirke de her regler. Noget, man også kunne påvirke rimelig hurtigt, er, at man får 5.000 kroner i bøde for at medbringe hvalkød til Danmark første gang, 10.000 kroner anden gang. Det er jo helt grotesk. Så jeg vil bare spørge ministeren, om hun måske vil være med på, at vi mødes og drøfter de her spørgsmål videre på et møde.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 86 (S, DF, V, LA, ALT, RV og KF), imod stemte 12 (EL og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Der er ingen tvivl om, at banker, der krakker, kan påvirke dansk økonomi – det kan det også, hvis de krakker i Spanien eller i andre lande. Det er jo derfor, vi skal have opdelt de store banker. Det er derfor, at vi skal have skabt en situation, hvor vi som samfund ikke er afhængig af, hvad bankdirektøren i Danske Bank lige har gået og lavet i Irland, sådan som vi var, da finanskrisen ramte. Det er derfor, at vi skal have reguleret bankerne, både i Danmark og i Europa, på en måde, så vi er tilstrækkelig sikre på, at det ikke kommer til at ske igen. Problemet er bare, at det har man ikke gjort med EU's kapitalkravsdirektiv. Vi har i dag den situation, at reguleringen er bedre på Wall Street, end den er i EU. Og så står vi oven i købet i en situation, hvor man fra SF's side vil binde den danske statskasse til at dække de alt for dårligt regulerede banker ind, som ikke er blevet opdelte. Her 6 år efter krisen er man efter min bedste overbevisning ved at begå præcis den samme fejl, som førte til, at vi bragede lige ind i en finanskrise for ganske få år siden.

Svar:  Så hvis de europæiske banker har 410 milliard kroner på spil – og vi ved jo begge to, at det ikke bare er 410 milliard kroner, for der er forskellige instrumenter til at få penge til at yngle og så videre – som de selvfølgelig taber, hvis der kommer en ny krise, vil det ikke have en eller anden opdragende effekt eller incitamentsstruktur, tror jeg at nogle kalder det. Det vil det ikke have. Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at herre Nikolaj Villumsen mener, at det er et bedre alternativ ikke at få en bankunion, ikke at få en fond, ikke at få et europæisk tilsyn og strammere regler, at det altså er et bedre alternativ at gøre ingenting. For der kommer jo ikke til at ske noget andet, hvis det her ikke kommer på plads. Det er jo det, vi har lige nu, og det er et rigtig godt skridt fremad.
Kommentar:  Men som sagt kommer vi også gerne. Og det er jo rigtigt, at blokpolitikken er brudt, i den forstand at Danmark for første gang i mere end 10 år har en opposition, som er indstillet på at samarbejde med den siddende regering. Så jeg udelukker jo ikke noget på forhånd, men jeg er glad for – selv om jeg nu må tolke på svaret – at jeg må tyde det svar, statsministeren gav således: Satspuljeaftalerne er integreret del af finanslovsregimet, der er ikke nogen finanslovsaftale, før vi også har satspuljeaftalerne på plads. Det glæder mig, og det fører mig så til det næste spørgsmål. På grund af det sjusk, der har været i forløbet, har vi altså sprængt alle frister. Og det betyder jo, at man i kølvandet på den finanslovsaftale, som altså ikke er der endnu, jo med sikkerhed ikke både kan opretholde krav til god lovkvalitet og få følgelovgivningen til at træde i kraft den 1. januar 2014. Og derfor vil jeg egentlig bare gerne have statsministeren til at bekræfte, at det, der står i regeringsgrundlaget om den gode lovkvalitet, står over det andet. Eller sagt med andre ord: Statsministeren er vel enig i, at fordi regeringen har sjusket med det her forhandlingsforløb, skal vi andre ikke bringes i en situation, hvor vi nu i huj og hast inden jul skal have lovgivning igennem Folketingssalen, som ikke lever op til de krav, som regeringen selv har formuleret i sit regeringsgrundlag?

Svar:  Det er jo sjovt at se, som tingene ændrer sig, fra når man står her, til når man står der, hvor herre Lars Løkke Rasmussen står. For jeg har nu været med i tilstrækkelig mange år til at have hørt, at både herre Anders Fogh Rasmussen og herre Lars Løkke Rasmussen har udtalt sig om, hvor lidt blokpolitik de egentlig gennemførte, hvor mange procent af den politik, der blev gennemført, og af den lovgivning, vi vedtog her i salen, som blev vedtaget bredt. Men lige pludselig er det åbenbart ikke rigtigt mere, for så er det åbenbart sådan, som herre Lars Løkke Rasmussen siger, at i 10 år kunne det ikke lade sig gøre at lave aftaler med den tidligere opposition. Jeg synes, man skal vælge sin forklaring, og de to ting, som blev sagt før valget, og det, der bliver sagt nu, hænger i hvert ikke sammen, vil jeg sige til herre Lars Løkke Rasmussen. I forhold til det her med finansloven vil jeg bare som det første sige, at det glæder mig rigtig meget, at det bliver anerkendt, at der bliver svaret på spørgsmålet. Det blev der også sidste gang, men nu bliver det anerkendt af herre Lars Løkke Rasmussen, at spørgsmålet bliver besvaret, og det er dejligt. Men jeg vil også sige til herre Lars Løkke Rasmussen: Det er jo tidligere sket, at en finanslovsaftale først er kommet på det her tidspunkt. Vi havde gerne set, den var blevet færdig før. Det skal der ikke være nogen tvivl om, men der er heller ikke nogen tvivl om, at efter planen skal selve finanslovsforslaget tredjebehandles den 18.-19. december, og det har vi stadig god grund til at tro kan lade sig gøre.
Kommentar:  Næh, det er vi ikke. Brandbeskatte – altså, vi snakker om de eksisterende skatteforhold, og det, som er diskussionen i dag, er jo, om vi skal give en skatterabat til nogle virksomheder, så de ikke skal bidrage til fælleskassen, til velfærdskassen på linje med alle os andre. Det kalder jeg ikke at brandbeskatte, det kalder jeg sådan set, at man i øjeblikket er ved at give en skatterabat, en unødvendig skatterabat til nogle virksomheder, som godt kan klare sig, hvis de er veldrevne, og lave et generationsskifte, hvis de er veldrevne. Det er jo altid sådan, at når vi skal have penge i fælleskassen, når vi skal bruge penge på velfærd, når vi skal bruge flere penge til pædagoger i børnehaverne, når vi skal bruge flere penge til folkeskolelærere i folkeskolen, når vi gerne vil ansætte flere sygeplejersker på hospitalerne, så skal pengene jo komme et sted fra. Og hvorfor skal det kun være almindelige mennesker, som skal bidrage? Hvorfor skal virksomheder ikke bidrage? De er jo også en del af det her samfund, og derfor bør de også bidrage, og derfor skal de ikke have en skatterabat.

Svar:  Anerkender Enhedslistens ordfører, at de her virksomheder betaler ret mange andre skatter og dermed – fordi de ikke skal betale den samme afgift – ikke undlader at betale skat, men bare ikke betaler skat af arveafgiften? Og når virksomheder skal trække måske op til 40 procent af egenkapitalen ud af virksomheden, kan Enhedslistens ordfører så forestille sig, at det har en konsekvens for den videre drift af virksomheden?
Kommentar:  Som jeg nævnte i mit svar på det oprindelige spørgsmål, er det jo helt rigtigt, som man nævner fra Dansk Ornitologisk Forenings side, at det her begreb fremgår af ramsarkonventionen fra 1971. Men omkring årtusindskiftet opdaterede man altså det her, således at man siger, at der kan være andre grunde. Man kan få bedre viden, eller man kan have nogle oprindelig fejlbehæftede områder, og det er jo det, der er tilfældet her. Og jeg deler bekymringen for fugleliv og for trækfugle, og jeg anerkender, at Vadehavet er et vigtigt område, men vi har tusindvis af hektar med kornmarker, også i Natura 2000-områder.

Svar:  Men hvis den udpegning, der er sket, er så fejlbehæftet, hvorfor har man så ikke i højere grad fremlagt tungtvejende argumenter over for ramsarkonventionens sekretariat? Altså, det er jo helt barokt. Igen: Dansk Ornitologisk Forening skriver efter at have søgt aktindsigt, at der ikke er sket nogen fremlæggelse af planerne eller de reviderede grænser, inden de blev gennemført. De tidligere grænser blev i sin tid fastlagt efter et flerårigt udredningsarbejde, hvor flere eksperter deltog. Mange af disse grænser fejes nu af bordet, med henvisning til at de var fejlagtige, og det er også det, ministeren fremfører nu. Men hvad er der for nogle argumenter for, at de er fejlagtige? Hvad er det for nogle eksperter, man har rådført sig med? Det var jo et meget grundigt arbejde, der lå til grund for den oprindelige udpegning.
Kommentar:  Vil ministeren fremrykke en evaluering af udligningsreformen, så vi kan få en anden udregningsmodel inden 2012?

Svar:  Jeg var godt klar over, at det spørgsmål ville komme. Som det jo også fremgik af mit svar på det forrige spørgsmål, mener jeg, at der fortsat er behov for at udvikle det kommunale finansieringssystem, så det netop løbende tilpasses de udfordringer, som kommunerne står over for. Vi står dog ikke i en situation, hvor der er et dokumenteret behov for sådan et decideret hasteindgreb. Det saglige vil være først at undersøge, om der er et behov for justeringer, og så derefter bygge eventuelle forslag til justeringer på grundige analyser. Det indgår i aftalen mellem regeringen og forligspartierne bag udligningsreformen, at der her i efteråret 2009 igangsættes et arbejde i Indenrigs- og Socialministeriets finansieringsudvalg om opfølgning på udligningsreformen. Det arbejde vil blive afsluttet med udgangen af 2010 med henblik på, at eventuelle ændringer kan blive behandlet i Folketinget i foråret 2011. Det vil nemlig være forudsætningen for, at eventuelle justeringer vil kunne få virkning fra 2012. Jeg mener simpelt hen ikke, det er realistisk at fremskynde det her arbejde, for det må altså tillægges afgørende vægt, at ændringer i udligningssystemet skal være baseret på seriøse og grundige analyser. Med hensyn til de kommuner, der i forbindelse med budgetlægningen for 2010 har kunnet opfattes at være i en særlig vanskelig økonomisk situation, er der taget særlige initiativer. Det er vigtigt at holde sig for øje, at der for disse kommuner ikke er tale om strukturelle forhold, som det måtte forudsættes at udligningssystemet skulle korrigere for. Der er derimod tale om forhold, der aktuelt har kunnet give et særligt pres på disse kommuners likviditet. Initiativerne er for det første den pulje, som spørgeren kender, på de 500 million kroner til skatteforhøjelser i et mindre antal kommuner og for det andet en ekstraordinær forhøjelse af særtilskudspuljen til 500 million kroner i 2010 til vanskeligt stillede kommuner.