Kommentar:  Altså, nu har jeg den tilgang til det offentlige system – og det tror jeg at de fleste Socialdemokrater har – der går ud på, at vi faktisk stoler på, at dem, der arbejder derude, hvor lovgivningen skal håndhæves, også følger de love, som der er, og dermed også de paragraffer, der handler om, at man skal vejlede om mulighederne for repatriering. Jeg har ikke nogen tro på, at der er nogen som helst forskel på, om der er en bonusordning eller ej. Men jeg kan næsten forstå, at herre Martin Henriksen er bedre oplyst, og det kunne da selvfølgelig så være interessant, hvis der var mulighed for at få de detaljerede oplysninger, som herre Martin Henriksen er i besiddelse af.

Svar:  Tak for det. I 2011 blev der indført en pligt for kommunerne til at vejlede om repatriering i forbindelse med den løbende opfølgning på integrationskontrakten og i forbindelse med opfølgningen på indsatsen i jobcenteret for udlændinge omfattet af loven. Derudover blev der samtidig indført et resultattilskud til kommunerne på 25.000 kroner for hver udlænding med bopæl i kommunen, der rejste tilbage til sit hjemland. Dette blev på linje med andre justeringer indført efter ønske fra Dansk Folkeparti. I Dansk Folkeparti har vi nemlig den næstekærlige holdning, at udlændinge, som opholder sig i Danmark, men som dybest set ikke passer ind, som ikke ønsker at passe ind, og som lever et liv ved siden af det danske samfund, skal have muligheden for at genetablere sig i deres hjemland. Derudover har vi også det synspunkt, at vi skal lave lovgivning til gavn for helt almindelige danskere, og at den nuværende lovgivning forener de to synspunkter på bedste vis. Repatrieringsloven handler om at sende uintegrerede udlændinge med lovlig opholdstilladelse ud af landet, ikke ved at tvinge dem til det, men ved at oplyse dem om de fordelagtige ordninger, der rent faktisk eksisterer. Vi har, i takt med at Dansk Folkeparti har sat spørgsmålet om repatriering på den politiske dagsordenen, kunnet se, at flere og flere frivilligt har valgt at forlade Danmark. Når en udlænding vælger at forlade landet ved brug af ordningen, sparer det danske samfund udgifter til integration og til sundhedsvæsen samt en række andre udgifter. Samlet set er det vores vurdering, at øget repatriering sparer det danske samfund for en del udgifter, ligesom vi sender et signal om, at vi kun ønsker de udlændinge, som vil og kan integrere sig og følge dansk kultur og danske traditioner. Vi har ikke behov for eller føler trang til, at mennesker, som dybest set ikke gider Danmark, lever deres liv her. Derfor er Dansk Folkeparti imod lovforslaget. Vi ønsker derimod at fastholde de nuværende sunde økonomiske incitamenter. Det er godt for danskerne og ikke mindst godt for de velintegrerede udlændinge, som er på vej til at blive optaget som fuldgyldige medlemmer af det danske samfund. For hvis man tænker over det, er ingen, som ønsker Danmark det godt, tjent med at holde på mennesker, som ikke gider, som ikke vil, og som tilmed i visse tilfælde hader de værdier og principper, som vores nation bygger på. De tiltag, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti gennemførte, har haft en tydelig effekt. Således repatrierede i alt 129 udlændinge i 2009, mens der i 2011, altså sidste år, var en stigning til over 600 udlændinge. Der er altså sket en stigning, i takt med at ordningerne er blevet udvidet. Jeg er bekymret for, at regeringen med det her lovforslag lægger op til en svækkelse af den nuværende indsats, og på den baggrund kan Dansk Folkeparti ikke støtte lovforslaget.