kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  For at tage det sidste først vil jeg nu nok påpege, at en forudsætning for, at en statslig styrelse eller andet kan fungere, ikke nødvendigvis er, om der er en politisk aftale herom. Det, der er afgørende, er, hvad for en økonomi der er til stede. Virkeligheden er jo også den, at jeg fra den tidligere regering har overtaget en aftale med blandt andet Venstre om, at man skal finde 125 million kroner inden for beredskabets område. Da jeg så konsekvenserne af at skulle finde 125 million kroner, forstod jeg, at det ville have den konsekvens, at man ville blive nødt til at lukke centre ude i landet. Det er min politiske holdning. Derfor tror jeg nu også, at hvis man spurgte beredskabet, og hvis konsekvensen af at skynde sig var at lukke centrene, ville de nok gerne være med til at bruge tid. Tid har jeg brugt og er i gang med at bruge på at finde alternative måder at tilvejebringe en økonomi på, der gør, at vi ikke skal lukke centre rundt i landet. For at svare på det andet spørgsmål har jeg til hensigt at indkalde Folketingets partier til drøftelser om, hvordan man kan løse den her udfordring inden for ganske kort tid.

Svar:  Inden for ganske kort tid, siger man, og at man ikke har en aftale. Målet med den sidste beredskabsaftale var jo at sikre, at Danmark i fremtiden har et redningsberedskab, der er indrettet med den højest mulige effektivitet, kvalitet og koordination. Derfor er det jo nødvendigt at have en aftale. Danmark skulle jo gerne fortsat have et velfungerende beredskab, som borgerne kan være trygge ved, og som kan håndtere daglige hændelser, ligesom det skal kunne håndtere, når vi har store storme, i særtilfælde, og også når vi har haft det her modbydelige terrorangreb. Som ministeren selv sagde, oplevede man for nylig en voldsom brand i Fredericia. Kan ministeren forstå, hvis det er sådan, at Danmark måske godt kan føle sig en lille smule utryg ved, at man ikke har en aftale for det statslige beredskab, som det ser ud lige nu?
Kommentar:  Ja, det er selvfølgelig rigtigt; det skal arbejdsmarkedets parter tage ansvar for, så længe § 55 i erhvervsuddannelsesloven ser ud, som den gør. Hvis den havde set anderledes ud, havde det jo været et politisk spørgsmål, som vi skulle tage stilling til, for eksempel om de skulle arbejde på SU. Det ville Socialdemokratiet så være modstander af, og det kan jeg forstå at regeringen også er modstander af. Så langt så godt. Vi har fået slået fast, at ministeren ikke har nogen planer om at ændre den paragraf, og vi har også fået slået fast, at ministeren ikke vil lægge afstand til sine tidligere standpunkter om, at det ville være godt, hvis lærlingelønnen blev sat nederst Det sidste kunne jeg godt lige tænke mig at få bekræftet endnu en gang, altså at det fortsat er ministerens opfattelse, at det ville være fornuftigt, hvis lærlingelønnen blev sat ned, men at ministeren bare anerkender, at hun inden for den nuværende lovgivning ikke har nogen indflydelse på det.

Svar:  Det bliver vældig hypotetisk. Ministerens holdning er den, som jeg lige har givet udtryk for, altså at der er en sammenhæng imellem de samlede omkostninger – det ved jeg at man også er enig i i Socialdemokratiet – for virksomhederne og antallet af praktikpladser, og der er også en sammenhæng, i forhold til hvilke elever og hvilke unge mennesker der kommer med ind på erhvervsuddannelserne og får mulighed for at få praktik. Og jeg ved også, at spørgeren er optaget af, at flere elever faktisk kommer ud og får rigtig praktik, og at ikke alt for mange skal være i skolepraktik. Så der er de sammenhænge. Arbejdsmarkedets parter skal sørge for at lave et system, som både lukker flere ind og giver en motivation for de dygtige, og det er deres opgave. Og det er det, der er ministerens holdning.
Kommentar:  Jo, men når jeg nu kan se, at ud af dem, der har fået inddraget deres opholdstilladelse, er det mellem 1 og 2 procent, der har haft fast arbejde det samme sted de seneste 2 år – det er virkelig, virkelig få – så forstår jeg helt ærligt slet ikke bekymringen. Det her er folk, der står op hver morgen og går på arbejde og betaler deres skat, og lige så længe de er i beskæftigelse, har de mulighed for at være i Danmark. Den tidligere borgerlige regering ønskede jo at udvide adgangen til erhvervsordninger ved at sænke beløbsgrænsen og udvide positivlisten. Det her er et miniatureskridt i den retning, og det er et fornuftigt skridt, for det er folk, der er i beskæftigelse, og det må Dansk Folkeparti da også kunne bakke op om.

Svar:  Mener ministeren, at Danmark vil kunne fastholde samme grad af sammenhængskraft og respekt for det enkelte individ, som vi traditionelt har haft, når Danmark i fremtiden får en befolkningssammensætning, hvor større og større grupper kommer med en muslimsk kulturel baggrund?
Kommentar:  Jo, jeg synes bare, man skal respektere en forligskreds, og en forligskreds bør man jo lige præcis adressere på den måde, at man får en evaluering, så man har et grundlag. Det sætter man sig ned og forhandler på og drøfter med relevante parter, og så træffer man en beslutning. Imens ser vi en minister, som har kortsluttet hele processen og allerede har dannet sig en konklusion. Det tror jeg bare er en rigtig, rigtig skidt start på at få et rigtig godt og nyt baseret testsystem.

Svar:  Jeg tror egentlig, at både den tidligere minister og jeg selv har været her længe nok til at vide, at det, at man siger, at man gerne vil have en forandring, jo intet siger om, hvordan man konkluderer, hvad det er for en forandring. Altså, nogle har kaldt de mindste hjørner af et eller andet for en reform, som faktisk stort set knap har været et lovforslag, og andre steder har man lavet kæmpestore strukturelle reformer, og begge dele har heddet reform. Der tror jeg simpelt hen, vi skal passe på med at hænge os for meget i ordene. Det, der har været det væsentlige for os, har jo været at skyde i gang, at der bliver debatteret. Jeg har brug for og vi har brug for som regering – og jeg mener, at alle, der beskæftiger sig med skolepolitik, har brug for – at lytte til så mange som muligt. Og vi drager ingen konklusioner. Vi begynder end ikke at forhandle på den her side af, at der kommer en evaluering. Det ville nemlig være at kortslutte det. Men så længe vi tager og trækker vejret dybt ned i maven og giver os den tid, der skal til, til at få lavet noget solidt, der kan træde i stedet for det gamle, så mener jeg sådan set, vi kan tage alt det med, der var godt ved det, der var. Det må vi jo diskutere om er 20 eller 99,9 procent Det finder vi ud af.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 og 2, tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af SF og KF)? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er så vedtaget.

Svar:  Forhandlingen er åbnet. Det er først herre Erik Christensen, Socialdemokratiet. Værsgo.
Kommentar:  Jeg ønskede at få et svar, der sagde, at ministeren kunne sikre, at det her ikke ville komme til at ske. Det svar, jeg får, er, at det er i udgangspunktet, eller at det ikke er noget, man ønsker. Jeg tror, at enhver, der lytter med til debatten, kan høre, at det ikke er nær så stærkt et udtryk som »at sikre«. Så jeg vil gerne bare vende tilbage til det første: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at Danmark ikke kommer til at hænge på fremtidig gæld, hvis presset mod Danmark og Tyskland og andre af de lande, der har sagt nej, bliver så stort, at der bliver bevægelse hos dem? Hvad vil ministeren så gøre for at sikre, at vi ikke kommer til at hænge på andre landes gæld?

Svar:  Jeg må sige, at jeg synes, at både statsministeren og jeg selv – statsministeren senest i forbindelse med stats- og regeringschefmødet og jeg selv i forbindelse med de møder, der har været i finansministerkredsen – har været meget klare i forhold til, hvad den danske position er. Og vi arbejder jo målrettet sammen med andre lande, eksempelvis Østrig, Sverige og Holland, for, at de principper, som har været gældende i EU, også vil være det fremadrettet. Så er det jo også rigtigt – og det ved spørgeren jo også udmærket – at der er lande, der ikke bare på grund af coronavirussituationen, men igennem det meste af deres historie i EU har ønsket fælles gæld. At der er kommet en coronavirussituation, betyder ikke, at den danske regerings holdning til det spørgsmål er ændret.
Kommentar:  Det vil spørgerens parti gerne, men spørgsmålet er så, hvor vi skal arbejde sammen om det henne. Der vil jeg gerne høre Dansk Folkeparti, om de kan bakke op om, at der kommer en decideret forhandling i Justitsministeriet, så vi i fællesskab når frem til en ny indbrudspakke, der på alle de parametre, der har været nævnt i debatten indtil nu, kan styrke indsatsen mod indbrud.

Svar:  Som jeg har forstået det, vil regeringen komme med et lovforslag i løbet af den kommende tid. Der regner jeg med at spørgerens parti og mit eget parti i fællesskab vil forsøge at lægge pres på regeringen og sørge for, at vi kan få nogle skærpede straffe, der jo kan tilfredsstille både Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti på det her område. Så der synes jeg egentlig bare at vi skal arbejde sammen hen imod det mål, som jeg også kan forstå spørgerens parti har.
Kommentar:  Jeg synes, at herre Kenneth Kristensen Berth tager meget nonchalant på det, som Rigspolitiet har skrevet, det må jeg sige. Altså, jeg læner mig op ad Rigspolitiet og betragter dem som større eksperter på operationelt politiarbejde end både jeg selv og ordføreren. Og her står der altså: »Antræffer politiet således en udenlandsk person eller standser et udenlandsk køretøj, der er mistænkt for at indgå i kriminelle aktiviteter, vil politipersonalet ikke på stedet kunne foretage en søgning via mobiltelefon i EIS med henblik på at fastslå, om den pågældende er kendt for kriminalitet i andre EU-lande.« Det er ikke særlig tilfredsstillende.

Svar:  Men det er der så heller ikke nogen der kan i øjeblikket. Og det er derfor, det er fremtidsmusik. Jeg har det sådan med fremtidsmusik, at det skal man da selvfølgelig sådan i et eller andet omfang tage alvorligt, men man skal jo heller ikke overdramatisere. Altså, man skal heller ikke sige, at det her er en katastrofe. Det er det jo ikke på nogen måde. Tværtimod har vi nu en aftale, som Rigspolitiet siger er helt i orden og er en god aftale. Den operationelle praksis er, som den hidtil har været, og Europol er også glade. Så jeg synes, at vi alle sammen skal være glade.
Kommentar:  Det er rigtigt, at hvis man laver en trappemodel, vil spildevandstaksten for den enkelte forbruger i den enkelte kommune blive dyrere. I nogle kommunerne, måske i halvdelen af dem, vil den måske stige med 200-300 kroner, og så er der 10-15 kommuner, hvor det vil stige med op i nærheden af 700-800 kroner om året. Det er rigtigt. Men som borgere i for eksempel Hjørring har oplevet, steg deres spildevandstakster med 15 procent, da mejeriet lukkede. Jeg ville hellere have været borger i Hjørring og have beholdt arbejdspladserne og så have givet de ekstra 15 procent, for den stigning på 15 procent ville under alle omstændigheder være kommet, da fødevarevirksomheden lukkede. Og det kunne jo være, at man i de kommuner, hvor man har en stor virksomhed, som betaler en stor del af omkostningerne, har billigere vand i dag. Jeg er helt sikker på, at de borgere hellere ville satse på at beholde deres arbejdspladser og så betale det samme som nabokommunen for deres vand.

Svar:  Nu tror jeg, at vi alle sammen godt ved, hvor mange fødevarevirksomheder der lukkede, da herre Henrik Høegh var fødevareminister. Det var ikke få. Dengang faldt beskæftigelsen i den sektor dramatisk. Men jeg vil bare spørge herre Henrik Høegh: Er det ikke sådan, at Venstre er gået til valg på – og har tænkt sig at gøre det igen næste gang – at det ikke må blive dyrere at være dansker? Herre Henrik Høegh står her og siger, at han vil arbejde for, at det bliver dyrere at være dansker. Altså: Hvad er sammenhængen i Venstres politik?
Kommentar:  Vi er selvfølgelig et langt stykke hen ad vejen enige om problemets karakter. Spørgsmålet går mere på at få det løst, og i den forbindelse konstaterer jeg, at ministeren over for den tidligere spørger anførte, at der måske kunne være andre muligheder; sådan opfattede jeg det i hvert fald. Derfor spørger jeg: Eksisterer der andre muligheder for at afværge den her situation? Kan man efter ministerens opfattelse indleje mere moderne tog? Jeg tænker på, at man jo ikke har nogen særlig tidstermin for, hvornår man når det tidspunkt, hvor der ikke længere er problemer med materiellet. Jeg lagde i hvert fald mærke til, at ministeren ikke satte nogen udløbsdato på det udsagn – det ville jeg heller ikke have gjort i ministerens sted. Så der kan jo være problemer med materiellet i lang tid fremover. Er det sådan, at ministeren så vil overveje, hvis det trækker ud, at få serviceniveauet i den her del af landet op på samme niveau som i eksempelvis andre dele af landet, for eksempel ved at indleje materiel?

Svar:  Lad mig først understrege, at jeg med glæde har noteret mig, at DSB har tilkendegivet, at det selvfølgelig er her, man tager fat først. Men jeg bliver desværre nødt til at sige til spørgeren, at vi begge to – i øvrigt sammen med resten af Danmark – er lidt afhængige af, hvordan situationen udvikler sig med IC4. For det er rent faktisk sådan, at materielsituationen er sådan, at man ikke bare kan gå ud og anskaffe sig nyt materiel. Dertil er tingene alt for komplicerede, og materiellet findes ikke. Jeg har også set nogle af de historier om, at der skulle stå tog rundtomkring i verden, men når man efterprøver det, er det desværre ikke tilfældet. Så jeg vil bare sige det meget præcist: Det er ikke en ønskværdig situation, vi er kommet i. Det er nød, der har gjort, at vi er kommet derhen, og derfor skulle vi måske begge to, alle sammen, sende et stille håb om, at den Atkinsrapport, som ligger lige på trapperne, forhåbentlig betyder, at vi kan få IC4-togene ud at rulle. For det er det, der kan forbedre situationen for de passagerer, som trænger til at få forbedret deres situation.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Det er simpelt hen forkert, hvad herre Marcus Knuth bliver ved med at sige, altså at der ikke skulle være lovhjemmel til forsvarets aktiviteter. Forsvaret har haft lovhjemmel og har lovhjemmel til at udføre opgaver, der ligger inden for forsvarslovens § 7. Og det er det, forsvaret har gjort. Eksempelvis bidrager forsvaret også, når der er fugleinfluenza, som jeg nævnte før, til indsamling af døde fugle og til bortskaffelse af dem. Hjemmeværnet bidrager, når der skal afskærmes, eller når der er aktiviteter rundtomkring. Det er jo ikke sådan, at der, når man agerer inden for loven, så foreligger en ministergodkendelse eksempelvis, og det er jo dér, herre Marcus Knuth går galt i byen, for her agerer forsvaret inden for lovhjemmelen, så derfor skal der ikke gives en eksplicit ordre.

Svar:  Nu har jeg spurgt fire eller fem gange, hvem der gav ordren, så jeg vil ikke spilde Folketingets og ministerens tid med at stille det samme spørgsmål en gang til. Så jeg vil stille et andet meget, meget simpelt spørgsmål: Har ministeren nogen sinde spurgt, om der var lovhjemmel til rent faktisk at sende soldaterne ud på gårde med raske mink?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 40 (V, DF, KF og NB), imod stemte 54 (S, RV, SF, EL, LA og ALT), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget er forkastet.
Kommentar:  Jamen det var sådan set ikke mit spørgsmål. Mit spørgsmål var: Hvordan har ordføreren det med, at Enhedslisten går ud i et tæt samarbejde med nogle moskeer, når vi kan se, at moskeerne igen og igen er dér, hvor mange af de her problemer kommer fra?

Svar:  Så må jeg lige gå hjem og læse på lektien, for jeg kender simpelt hen ikke til, at mit parti, Enhedslisten, som er socialister og derfor ikke religiøse, skulle have haft et tæt samarbejde med en moské, men jeg vil da gerne undersøge, om vi har haft det. Men jeg må sige, at jeg godt nok har svært ved at forestille mig det.
Kommentar:  Men er det, jeg hører, så, at det er ministerens målsætning, at vi skal gennemføre eksamenerne til sommer? Der mener jeg da, det er realistisk på baggrund af det, vi har lært, på baggrund af al den forberedelse, der er nu, at vi så kan gennemføre eksamenerne.

Svar:  Det ville jeg så utrolig gerne bare kunne sige ja eller nej til. Altså, først og fremmest er der ikke meldt noget ud endnu, i forhold til hvor længe nedlukningen kommer til at være. Lige nu gælder den frem til på søndag, og det vil sige, at jeg hverken mener, at man kan svare ja eller nej på det spørgsmål, før vi ved, hvad det lidt længere perspektiv er. Hernæst er det i øvrigt utroligt vigtigt for mig at få partiernes perspektiver på det. Det har vi sat et par timer af til at skulle drøfte med hinanden på fredag, og det mener jeg sådan set er en vigtig del af billedet. For vi står forskellige steder i forhold til det med eksamener på tværs af Folketingets partier, og derfor er der altid en utrolig stor nytte af at høre de forskellige perspektiver, inden man begynder at lægge sig fast. Så jeg mener, at det sådan rent tidsmæssigt, lige på den her onsdag, simpelt hen er for tidligt at sige et klart ja eller nej. Men på spørgsmålet om, hvorvidt de kommer op på fuldstændig almindelige vilkår, som om der overhovedet ikke havde været corona, vil jeg sige: Nej, selvfølgelig ikke, og det forestiller jeg mig heller ikke at Konservative kunne tænke sig at de gjorde. For selvfølgelig må man tage højde for, at de ikke har kunnet være igennem de samme emner som ellers, og at fjernundervisning er noget andet end klasseundervisning. Så må vi jo finde vores vej frem i forhold til, hvordan vi får balanceret, at de har behov for at blive trænet i at gå til eksamen og omvendt tage højde for, at det altså har været coronatid, og det vil sige, at vi skal finde en eller anden variant imellem de hensyn.
Kommentar:  Jeg har nu ikke nogen specielle kæpheste, hvad det her angår. Men når ordføreren nævner de internationale kulturpuljer, lyder det så nemt. Og jeg siger bare, at nedenunder gemmer der sig en række initiativer, som faktisk er vigtige for Danmark og for at præsentere dansk sprog og dansk kultur i udlandet. Og det kan jeg jo forstå at DF bare er klar til at skære væk. For det er jo ikke kun musikeksporten. Det er også filmeksporten, der indeholdes her. Og ud over det, jeg nævnte, kan jeg også tage Det Danske Institut i Rom, Athen og Damaskus, som faktisk har spillet gode roller i forhold til at promovere dansk kunst og kultur, danske værdier, i de her lande. Altså, nu har jeg nævnt otte ting, der tilsammen tager rigtig mange penge ud af de her kulturpuljer. Kan herre Alex Ahrendtsen bare nævne en eller to af de her ting, der kan skæres væk? For herudover kommer jo også pengene til, at danske kunstnere kan præsentere dansk kunst og dansk sprog uden for Danmarks grænser.

Svar:  Tak. Jeg skal ikke forhandle finanslov med herre Mogens Jensen, men med regeringen. Så hvad der kommer til at ske der vil jeg ikke forudskikke. Og så vil jeg også bare minde om, at Socialdemokraterne jo fortsætter omprioriteringsbidraget på de 2 procent indtil 2022, hvorefter det så fortsætter med 0,5 procent Vi vil helt fjerne det fra 2019. Vi har så peget på en prioritering, og det  er  en prioritering: Vi vil hellere bruge pengene i Danmark – nogle af dem – i stedet for at de går til udlandet.
Kommentar:  Det interessante i det, ministeren siger, er, at hvis man kører videre med en afgiftsfritagelse, ligger der et mindreprovenu på 400 million kroner næste år, 500 million kroner i 2017 og 700 million kroner i 2018. Det er trods alt noget af en regning, og når ministeren nu taler, som han gør, så må ministeren vel også have gjort sig nogle overvejelser om, hvordan den regning skal samles op. Det vil jeg håbe ministeren kan løfte sløret for. Hvad er det, regeringen påtænker at bruge som finansiering til en fortsat afgiftsfritagelse eller lempelse, som jeg kan forstå at ministeren nu skruer ambitionsniveauet ned til?

Svar:  Vi er ikke færdige med vores overvejelser i den her sammenhæng, og det hænger selvfølgelig sammen med, at det også afhænger af, hvilken løsningsmodel man vælger. Som spørgeren selv er inde på, vil en afgiftsfritagelse over flere år i sig selv betyde et stadigt stigende finansieringsbehov, al den stund at man må antage, at der i givet fald bliver et stadig større salg af elektriske biler. Så derfor vil det selvfølgelig hænge fuldstændig sammen med, hvilken løsningsmodel man vælger, og hvor lang tid en sådan løsning skal gælde. Jeg lytter selvfølgelig også til, hvad man siger i branchen, herunder at man gerne vil have en løsning, som rækker længere ud i fremtiden.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 44 (DF, EL, ALT, RV og SF), imod stemte 61 (S, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak til ministeren for svaret. Jeg vil da også gerne kvittere for, at regeringen har fremsat lovforslag, som er blevet vedtaget, om, at udlændinge på tålt ophold ikke skal have stemmeret i Danmark. Det er meget fornuftigt, at det er blevet sådan. Så det er jo en god ting. Men jeg vil høre, om ikke ministeren har den opfattelse, at sprog, kultur og demokrati hører sammen. For vi ser forskellige steder, at der for eksempel er nogle, der fører valgkamp på andre sprog end dansk, og det gør jo, at der er mange danskere, som ikke har mulighed for at involvere sig i diskussioner rundtomkring i den kommunale valgkamp, fordi de diskussioner simpelt hen foregår på et andet sprog end dansk. Så jeg vil høre, om ikke ministeren mener, at det er et problem. Og hvis ministeren mener, det er et problem, er det så noget, som ministeren vil gøre noget ved?

Svar:  Jeg har selv den fornøjelse at have – godt nok dansksprogede –  partifæller, som også fører kampagner på andre sprog for at komme ud til bredere grupper. Jeg ved ikke, om det også gør sig gældende for herre Martin Henriksen, at der er lokale medlemmer af Dansk Folkeparti ude i landets kommuner og regioner, der gør noget tilsvarende. Det synes jeg selvfølgelig er en god måde at prøve at involvere folk i demokratiet på. Jeg synes, det er rigtigt, at vi har den grundlov, vi har, der siger, at statsborgerskab selvfølgelig er en forudsætning for, at man kan stemme til den lovgivende forsamling. Det skal vi holde fast i. Men jeg synes også, det er godt, at man kan involvere folk i vidt omfang i det lokale og regionale demokrati, og lige meget hvad vi bliver enige om, gælder EU-reglerne og konventionen, jeg omtalte før, jo stadig væk.