kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Det her med, at der ligger reservationer på arealer, som borgerne har, er jo en fuldstændig velkendt ting. Jeg har i mit voksenliv boet to steder, og begge steder var der sådan en kommunal reservation på noget af arealet. Jeg har boet på en hjørnegrund med et stort græsstykke ved siden af min grund, som var der, fordi kommunen måske på et tidspunkt fik lyst til at anlægge en vej, der gik hen over Damhusengen. Det kommer formentlig aldrig til at ske, men jeg vidste, da jeg flyttede ind, at det var det, der var vilkåret, og jeg flyttede ind under det vilkår. Der, hvor jeg bor nu, har beboerne en række parkeringspladser, hvor der på et par stykker af dem er en kommunal reservation om, at kommunen måske senere vil inddrage dem til noget trafikalt. Det her er helt normalt. Og man skal ikke dæmonisere det, at der er gjort noget statsligt i forhold til en arealreservation i Nordsjælland. Det er kun godt, at folk kender vilkårene, når de flytter ind, frem for at det kommer som en tyv om natten med en meget hurtig ekspropriation.

Svar:  Jeg synes bestemt, at herre Ole Birk Olesen skal have sin kærlighed til offentlige arealreservationer intakt og for sig selv. Jeg mener som sagt også, at det en gang imellem er nødvendigt. Jeg synes bare, at i det her tilfælde har den været der i næsten 50 år. Jeg øjner ikke skyggen af et politisk flertal, der – af mange forskellige grunde – kunne finde på at pløje en ny motorvej ned igennem området. Jeg ser en masse alternativer til at løse de trængselsproblemer, som ordføreren nævner. Men lad mig bare repetere det sidste spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at hvis der skal være rigtig samfundsøkonomi i en hel Ring 5, kræver det noget tung transittrafik fra Sverige?
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig herefter om lovforslaget i sin helhed. Da ingen beder om ordet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 110 (V, S, DF, SF, KF, RV og EL), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg er da glad for, at det lige blev berørt til sidst her, og det er da fint, at regeringen gerne vil gå langt. Så kunne statsministeren måske oplyse, hvornår regeringen begynder at sætte sig i bevægelse. Jeg kloger mig ikke på det forhandlingsforløb, der har været mellem regeringen og regeringens parlamentariske grundlag. Altså, jeg kan undre mig over, at vi nu er 3 uger ud over normal standard, at man ikke kan opfylde de krav, som Folketinget selv har fastsat, til ændringsforslag til finanslov og fremsættelse af lovforslag et cetera Det kan man undre sig over. Man kan undre sig over, hvorfor regeringen har valgt at tage nogle uger ud af den nationale politik for at kunne koncentrere sig om alt muligt andet. Men det er jo sådan set op til regeringen og Enhedslisten at diskutere den sag. Jeg diskuterer den sag, som mit parti med sikkerhed har en aktie i, nemlig Satspuljen, hvor det altså er sådan, at det kræver, at alle satspuljepartierne er med. Der har ikke været holdt noget møde hos sundhedsministeren siden den 25. oktober, og jeg beder egentlig bare statsministeren om at bekræfte, at regeringen ikke hævder at have en finanslovsaftale, før også det element er på plads. Det er sådan set bare det, jeg beder om at få bekræftet.

Svar:  Jamen vi vil da meget gerne have en satspuljeaftale, og som jeg har forstået det, ligger der rigtig gode udkast til delaftaler i de tre ministerier, hvor det her forhandles. Og det er udkast, som der har været bred enighed om bortset fra nogle enkelte spørgsmål – det drejer sig blandt andet om fastsættelse af 2020-mål for tvang i psykiatrien. Regeringen er indstillet på at få afsluttet satspuljeforhandlingerne, og så snart vi har indgået en finanslovsaftale, vil der blive indkaldt til nye møder med satspuljepartierne. Så det er svaret på det. Jeg synes jo, at vi har brugt tiden meget fornuftigt, kan man sige. Vi ville da gerne have haft en aftale tidligere, det skal jeg ikke lægge skjul på, men vi har brugt tiden på at finde en rigtig god skitse, som vi kunne få vedtaget i morgen, hvis Enhedslisten ellers ville være med til det. Enhedslisten har forhandlet solidt og godt inde ved forhandlingsbordet. Der er opnået mange indrømmelser, og nu er der behov for, at Enhedslisten sparker den bold i mål – for at blive i det fodboldsprog, nogle har været i. Så det håber jeg da sker. Men vi skal have en finanslovsaftale, og det er derfor, vi nu har sagt, at så må vi jo prøve med de andre partier, som også har sagt, at de gerne vil bære en del af ansvaret.
Kommentar:  Jeg ved faktisk ikke helt, hvad spørgeren spurgte om. Spørgeren var vidt omkring og sagde også mange ting, som jo er faktuelt forkerte. Spørgeren ved, at det er faktuelt forkert, at der ikke er sket noget, siden vi indgik aftalen den 25. april. Det har jeg gennemgået på et møde for ganske få timer siden; det gennemgik jeg i min besvarelse her. Det var en del af den politiske aftale, at der ikke skulle ske lempelser af besøgsrestriktionerne, før vi kunne gøre det på en måde, så det levede op til de sundhedsfaglige retningslinjer. Blandt andet var det også en del af aftalen, at vi skulle konsultere ordførerne igen. Det er så afgørende for mig og for hele området, at vi ikke har set nogen smittespredning på vores botilbud – det tror jeg vi alle sammen skal prise os lykkelige for – og derfor skal vi jo holde fast i, at tingene skal balancere her.

Svar:  Tak. Det er overhovedet ikke faktuelt forkert, at der er gået den lange tid, der er gået, og at ministeren først indkalder her i forgårs, efter hun blev mødt med et mundtligt spørgsmål i spørgetimen – det er overhovedet ikke faktuelt forkert. Man må ikke referere fra forhandlingerne, men under forhandlingerne fik jeg af ministeren det indtryk, at det her handlede om at lave en bekendtgørelsesændring, og at det ville gå ret hurtigt, før det kunne lade sig gøre. Det kunne vi se ministeren kunne gøre den 1. maj, for der ændrede ministeren bekendtgørelsen, så anbragte børn kunne se deres familier, men ministeren valgte så ikke at tage botilbuddene med i den omgang.
Kommentar:  Det her er en meget, meget interessant diskussion, for hvis vi kigger på økonomien i forliget, kan vi se, at det jo er sådan, at Danmarks Radio i faste tal holdes på det samme beløb. Og hvis man kigger på, hvor mange procent Danmarks Radio modtager af licensmidlerne, vil man se, at de også efter det her forlig fortsat vil modtage 85 procent af de samlede licensmidler. TV 2-regionerne, vores regionale stationer med public service, vil modtage 10 procent af de samlede licensmidler og 100 million kroner mere, end de har gjort tidligere, fordi vi fra den borgerlige side meget gerne vil styrke det regionale indhold i Danmark. Så vi taler altså om 5 procent Det er 5 procent, som går til indhold af høj kvalitet; som går til Station Next i Hvidovre, som er uddannelsessted for børn og unge; som går til public service-puljen, så danske producenter kan producere programmer med indhold af høj kvalitet. Det synes herre Mogens Jensen så er udtryk for, at vi ikke har kvalitet til lytterne og seerne. Det tror jeg egentlig bare mere man skal tolke som et udtryk for, at herre Mogens Jensen kun er optaget af én ting, og det er Danmarks Radio. Det er jo egentlig et lidt ærgerligt syn at have på det, altså at Socialdemokraterne er mere optaget af institutioner, end de er af at sikre et mangfoldigt, kvalitativt og godt indhold til danske lyttere og seere.

Svar:  Fru Ellen Trane Nørby har fuldstændig ret i, at jeg er optaget af vores fælles public service-medier i Danmark, det være sig Danmarks Radio, det være sig TV 2-regionerne, det være sig TV 2. Det er dem, vi alle sammen er med til at finansiere og har været med til at betale. Og jeg synes, at de leverer et utrolig vigtigt medieindhold i forhold til den konkurrence, der kommer til os udefra fra internationale medier, hvis vi vel at mærke fortsat i Danmark vil have stærke danske public service-medier. Så kan det ikke nytte noget, at den her regering gang på gang forsøger at undergrave de medier ved nu at kaste mange af pengene ud på det kommercielle marked. Det er jo det, der blandt andet kommer til at ske med den her medieaftale. Det er jo sådan, og det ved fru Ellen Trane Nørby også udmærket, at DR lige har gennemført en kæmpe fyringsrunde. Kommer den ud af den blå luft, eller har det noget at gøre med, at de rent faktisk nu skal skære ned, fordi de får færre midler i forbindelse med det her medieforlig? Også fru Ellen Trane Nørby ved godt, at TV 2-regionerne til næste år ikke får det beløb, de skal have per time til at producere for, som de har haft i det tidligere medieforlig. Det her er dårligt for de danske public service-medier. Derfor er vi imod.
Kommentar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1-4 af udlændinge- og integrationsministeren som vedtaget. De er vedtaget.

Svar:  Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Mange tak. Jeg er lidt ked af hele tiden at blande  handlede kvinder og prostituerede sammen. Jeg synes ikke, vi behøver at blande de to emner sammen. Det her omhandler kvinder, der gerne vil ud af prostitution, og ikke handlede kvinder. Når jeg spørger til, om ministeren vil prøve at gøre det lidt bredere, så er det, fordi det allerede er meget begrænset. Vi ved jo allerede nu, at der, hvor det er sværest, og hvor det er et stort socialt problem, typisk også er ude på gaden. Og der har vi ikke særlig mange danske kvinder. Det, jeg spurgte om i forbindelse med, om ministeren ville lukke op for at gøre det lidt mere bredt, er, om man vil inddrage erfaringer udefra – altså ikke bare de fire kommuner. Nu er det jo bundet lidt op på de her fire kommuner kun, og det er også samarbejdspartnere og ngo'er i de her fire kommuner. Vil man ikke inddrage nogen uden for de fire kommuner?

Svar:  Det er et udviklingsprojekt, hvor de fire største kommuner får mulighed for at starte det her op. Der står ingen steder, at man kun kan lave samarbejdsaftaler med de ngo'er, som geografisk hører til i kommunen. Det kommer an på, hvordan kommunen laver sit design, og hvordan de udvikler det. Der vil sagtens kunne være andre ngo'er, som også kunne komme i spil. Det, der er vigtigt for mig, er at sørge for, at vi får noget viden. Vi ved utrolig lidt om, hvad det er, der skal til, hvis vi gerne vil hjælpe kvinder ud af prostitution. Jeg synes i hvert fald som socialminister, at det er rigtig vigtigt, at hvis der er nogen, der henvender sig og meddeler, at de er i prostitution, og at de ønsker at forlade det, så skal der være en vej ud. Den vej ud er den, vi prøver at skabe. Vi diskuterer jo i satspuljekredsen, hvordan rammerne skal være, og derfor har Venstres ordfører naturligvis også været inddraget i de diskussioner, vi har haft i satspuljekredsen. »Exit Prostitution« retter sig mod to forskellige målgrupper. Det retter sig mod dem, som er umiddelbart exitklar, det vil sige dem, som er lige til at plukke, og som står i dag og har gjort op og gerne vil have hjælp. Det vurderer man til at være cirka 150 kvinder. Men der er også en hel gruppe, som ligger nedenunder, og hvor man kan sætte gang i nogle få initiativer, hvor man eksempelvis kan starte med stofmisbrugsbehandling, tale om, hvordan det går med børnene, se deres situation i en sammenhæng og få dem ført ind på vejen, der kan føre til, at de kan forlade prostitution. Begge grupper er vi meget optaget af i satspuljekredsen, og begge grupper får hjælp med »Exit Prostitution«.
Kommentar:  Det sidste her er sådan set bare en konstatering, og så tror jeg, vi kan stoppe her. Men jeg finder det bare på en eller anden måde provokerende, at den tyrkiske stat har involveret sig i en sådan grad i det her moské-halløj og udøver sin politiske magt på den måde, den gør, og også fører valgkamp i Danmark og alt mulig andet. Jeg synes faktisk, at det også kunne være en kilde til at overveje nogle politiske skridt i så henseende. Men det var ikke et spørgsmål, det var en kommentar.

Svar:  Jeg kan i hvert fald sige, at jeg ser meget frem til, at vi skal i gang med arbejdet omkring udenlandske donationer. Det forventer jeg altså vi tager fat på sammen med Dansk Folkeparti allerede i den her måned.
Kommentar:  Baggrunden for at nedsætte Dagpengekommissionen var jo, at man fik lavet en dagpengereform i den tidligere regering, som byggede på forkerte tal. Man sagde, at 2.000-4.000 ville falde ud af dagpengesystemet. Det viste sig at være mere end 40.000. Det er udgangspunktet for, at vi har sagt: Denne gang skal vi ikke lave en dagpengereform uden at tænke os rigtig grundigt om, og det vil sige, at vi har nedsat en kommission til at lave forarbejdet til det her. Det er den rigtige måde at gøre det på. Jeg har i øvrigt set, at Venstre også selv har henvist til, at det kan være en god idé at have en Dagpengekommission og vente med at udvikle det her yderligere, til man har resultatet fra Dagpengekommissionen. Når vi har nedsat den Dagpengekommission, er det for at se på hele dagpengespørgsmålet inklusive ydelser og sanktioner. Det siger jo nærmest sig selv. Og når vi gør det, er det, fordi vi ikke én gang til vil stå i en situation, hvor Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti i en eller anden sen aftentime finder på et nyt dagpengesystem, som man så brutalt indfaser på en måde, så det rammer hårdt i forhold til rigtig mange danske familier. Det er derfor, vi har nedsat Dagpengekommissionen. Når nu herre Lars Løkke Rasmussen er i rosehumør i dag, kunne man jo også rose, at vi denne gang gør det anderledes. Det dagpengesystem, vi har nu, fungerer jo ikke, når så mange mennesker falder ud af det. Det skal vi lave om. Det håber jeg i virkeligheden at vi kan gøre i fællesskab, når Dagpengekommissionen er færdig med sit arbejde.

Svar:  Tak for det. Altså, diskussionen tog sit afsæt i, hvad vi gør, når vi kan se jordnære, virkelighedstro eksempler på danskere, der ikke ønsker at tage jobs, som findes, og som i stedet bliver besat af udenlandsk arbejdskraft, fordi gevinsten øjensynlig ikke er stor nok. Der kommer ikke rigtig noget svar: Vi har gjort det, der kan gøres, der skal ikke gøres mere. Det er amoralsk, siger finansministeren. Det forholder statsministeren sig ikke rigtig til. Kan man stramme op på sanktionerne? Svarene blæser lidt i vinden. Jeg kan sige, at i Venstre har vi den ambition, at gevinsten ved at tage et lavtlønsarbejde skal øges. Gevinsten ved at flytte sig fra at være passiv til at være aktiv skal være større. Det skal ske med en kombination af, at det kontanthjælpsloft, regeringen lagde fra land med at rive ned, skal genindføres i en moderne form, og af at vi målrettet giver skattelettelser til folk med små arbejdsindkomster. Hvad statsministeren vil i forhold til det her, får jeg ikke rigtig noget svar på. Det hele er skudt til hjørne med Dagpengekommissionen. Det vækker jo et vist deja-vu, for nu skal man åbenbart ændre dagpengesystemet igen. Det sker så med afsæt i, at den radikale leder har været ude med udtalelser om, at det skal strammes op. Derfor kunne et afsluttende spørgsmål jo være: Når nu statsministeren sidst gik til valg på at ændre dagpengesystemet og ikke kunne holde det løfte netop med henvisning til De Radikale, hvad skal så få danskerne til at tro på, at statsministeren denne gang kan indfri sit løfte?
Kommentar:  Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt og rimeligt, at kravet om certificeret rådgivning ifølge BR18 bidrager til at spænde ben for vækst og udvikling i mindre byer og i landdistrikterne?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Som jeg nævnte før, har certificeringsordningen for brandrådgivere og statikere været en stor forandring for byggeriets parter. Baggrunden for afskaffelsen af den tekniske byggesagsbehandling i kommunerne var overordnet, at de tekniske krav er komplekse og blev administreret meget forskelligt. I praksis kunne det betyde, at én løsning, der blev godkendt i den ene kommune, blev afvist i den anden kommune, og det gjorde det vanskeligt for virksomheder at udarbejde standardiserede og billige løsninger. Samtidig kunne en bygherre opleve, at nye innovative løsninger og byggemetoder blev begrænset, fordi der ikke var tilstrækkelige tekniske kompetencer i kommunerne. Certificeringsordningen har i den sammenhæng til formål at sikre, at der sker en ensartet efterlevelse af brand- og konstruktionskrav på tværs af alle kommuner, og at det samme byggeri er lige sikkert, uanset hvor i landet det er placeret. Det er min forventning, at certificeringsordningen trods de nuværende overgangsvanskeligheder vil medføre, at der på sigt opleves en mere ensartet efterlevelse af de tekniske bestemmelser for brand og konstruktioner på tværs af kommunerne, og det vil være til gavn for både borgere og virksomheder.
Kommentar:  Tak, det vil jeg så gøre. Og det sidste spørgsmål skal gå på, at jeg er sikker på, at ministeren er enig i, at togpassagerer i hele Danmark har krav på moderne, komfortable, miljøvenlige og driftsikre tog. Det har ministeren jo tilkendegivet tidligere her i salen i dag, og derfor vil jeg gerne have ministerens kommentarer til nyhederne i pressen om, at sjællandske pendlere står op i toget næsten dagligt, og nogle bliver så efterladt på perronen. Og det er jo et problem, der vil blive forstærket, hvis man gennemtrumfer en betalingsring, for så er det for at få flere passagerer over i togene. Dem er der slet ikke plads i, og det vil så komme oven i de materielproblemer, vi har i forvejen. Det kunne jeg godt tænke mig at få ministerens kommentar til. Hvordan hænger det sammen med den fortvivlende materielsituation, der er i forvejen, at man vil gennemtrumfe en betalingsring? For det andet er der nyheden om, at man vil indsætte over 30 år gamle MR-tog i store dele af Jylland. Det er jo heller ikke noget, der vækker begejstring rundtomkring. Det er en nødløsning, det medgiver jeg, som vi er nødt til at gribe til, men det er jo ikke noget, der vækker begejstring. Så derfor vil jeg høre, om ministeren vil være helt åben over for en bred vifte af beslutningsmuligheder nu, med eller uden IC4 fremover, for der er ingen tvivl om, at vi er nødt til at trække en streg i sandet nu og træffe nogle beslutninger, der kan blive dramatiske, og som peger frem imod, at vi har driftsikre tog i hele Danmark. Er ministeren klar til at indgå i en forhandling om hele paletten af beslutningsmuligheder for at løse IC4-problemet?

Svar:  Paletten bliver udvidet undervejs, må jeg sige, men det er sådan set fint nok, for det viser jo bare optagetheden af det, og det er noget, vi deler. Derfor kan jeg sådan set kun vende tilbage til mit indledende svar. Jeg tror ikke, det tjener noget formål at bruge ret meget kraft på at analysere og diskutere alle de her ting, når vi er så tæt på at få Atkinsrapporten, for det er den, der afgør, hvilken strategi vi efterfølgende skal vælge. Det tror jeg vi kan være enige om. Den er på trapperne, og så må det jo være meget logisk, at når vi kender konsekvenserne af det, ved vi også i givet fald, hvad vi har at gøre med, hvad angår materielsituationen. Vi kan så sætte os ned som ansvarlige politikere – for det her er noget, der berører rigtig, rigtig mange mennesker i Danmark – og forhåbentlig i en bred politisk kreds blive enige om, hvilke af de leverede anbefalinger fra Atkinsrapporten vi i givet fald vil forfølge som politikere. Så er det, vi skal vise, om vi vil påtage os et ansvar, eller vi ikke vil.
Kommentar:  Uden at jeg på nogen måde skal nedgøre Novo Nordisks holdning her, bliver jeg bare nødt til at gøre opmærksom på, at det jo bliver svært at finde noget andet land, der bidrager med mere til offentlig forskning end Danmark. Der findes faktisk kun Sydkorea. Jeg ved ikke, om Novo Nordisk har tænkt sig at flytte alle sine forskningsfaciliteter til Sydkorea. Det har jeg i hvert fald ikke hørt. Så det bliver vanskeligt for Novo Nordisk at finde noget andet land, der bidrager med højere bidrag procentmæssigt i forhold til bruttonationalproduktet end Danmark, al den stund at vi bidrager med 1 procent og som sagt kun overgås af Sydkorea. Ser vi også på, hvad der så er sket, og sammenligner med, hvad vi brugte tilbage i 2005, kan vi se, at vores forskningsbudget faktisk er steget med 44 procent Det vil sige, at vi lever op til alle internationale målsætninger med vores forskningsbudget og vores forskningsbidrag, og vi ligger så absolut i den internationale elite, når vi ser på, hvor mange ressourcer vi bruger på forskning. Det er ikke det samme som ikke at anerkende, at når der sker nedskæringer, er det selvfølgelig en vanskelig opgave at skulle gennemføre de nedskæringer, men det skal selvfølgelig ses på baggrund af, hvad udgangspunktet er, og udgangspunktet er som sagt meget højt.

Svar:  Jeg synes, det er en interessant melding til Novo, som jo har sagt, at det kommer til at påvirke deres forskning, men også betyder, at de simpelt hen ikke kan rekruttere dygtig nok arbejdskraft, når man skærer ned på sådan nogle stillinger her, skærer ned på uddannelse. Det her med, at vi opfylder europæiske målsætninger, er rigtigt – vi opfylder lige nøjagtig de europæiske målsætninger, fordi vi også inddrager penge fra husleje, og det har jeg i øvrigt også spurgt regeringen om flere gange uden at få svar. Jeg vil gerne spørge ganske kort: Når nu for eksempel Novo siger, at de ikke kan rekruttere arbejdskraft, og når de nu siger, at de føler sig nødsaget til måske at flytte forskningsaktiviteter til udlandet, tror ministeren så ikke, at det er noget, der kan skade konkurrencesituationen i Danmark?
Kommentar:  Diskussionen kommer til at gå lidt i ring, for man forsøger at lægge en uenighed ned over det, som vi ikke har. Jeg mener, at der skal være en overenskomst på det her område. SAS mener, at der skal være en overenskomst på det her område. Jeg tillader mig at tro, at spørgeren mener, at der skal være en overenskomst på det område. Så det er jo det, der er i gang med at blive forhandlet. Fordi jeg i den her sag både er repræsentant som ejer af SAS, men også som politiker, vil jeg bare ikke som politiker blande mig i, hvordan man fører overenskomstforhandlinger. Det overlader jeg til arbejdsmarkedets parter, i det her tilfælde virksomheden og så det, der hedder FPU. Jeg tror på, at de også på det her område ligesom på andre områder er i stand til at lave en god aftale med det her selskab.

Svar:  Jamen det håber jeg virkelig også, men jeg tror, at det vil være en stor hjælp, også for hele branchen her, at opleve en finansminister, der netop som medejer spænder overarmen, som jeg siger, og forklarer SAS, at man ikke vil finde sig i en arbejdsgiveradfærd, hvor der spilles ud med sådan et forhandlingsoplæg. Anders Mark Jensen, der er næstformand i den organisation, som finansministeren nævner, nemlig FPU, siger her: »Det er bestemt ikke forhold, vi er vant til at se i Danmark.«  Én ting er, hvad aftalen ender med. Noget andet er, hvad der egentlig er ideen i, at staten er medejer af et selskab, hvis vilkår decideret provokerer branchen.