kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Vi laver jo i Folketinget nogle love, og de love skal overholdes. Mener ministeren ikke, at alle straffelovsovertrædelser skal efterforskes? Vi ser desværre, at politiet nedprioriterer dyreværnssager rigtig mange steder. For hvis det ikke er tilfældet, at alle straffelovsovertrædelser skal efterforskes, så vil vi da gerne have en klar udmelding fra ministeren om det, for hvad er så meningen med at sidde herinde og lave lovene?

Svar:  Alle overtrædelser af lovene skal efterforskes. Vi er i gang med at kigge på dyremishandling. Nu bliver jeg lige i tvivl, men jeg mener, at det var i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, at Dansk Folkeparti har rejst noget omkring indsatsen der. Så det har vi også fokuseret på i ministeriet. Spørgeren og jeg ved begge to godt, hvor presset politiet er. Det er ikke for at komme med en undskyldning, det er bare for at komme med en forklaring. Men vi skal ikke finde os i det, og overtræder man loven, når man handler med dyr, så skal vi også efter dem der, for de skal ikke gå straffri.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ingen beder om ordet. Vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 108 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Tak for det. Jeg tror, alle er enige om, at det er en god idé med nationalparker med fokus på, at vi simpelt hen har så meget natur som overhovedet muligt. Den tidligere regering lavede jo også nationalparker, og derfor er det kun en god ting. Men der, hvor diskussionen er, er jo, hvordan man sikrer, at de mange, mange brugere, der er af blandt andet skoven ved Fussingø i dag, stadig væk også kan være der, sådan at det ikke bliver hundrede procent på dyrenes præmisser, men at der også bliver en balance. Nu nævner ministeren jo, at man har meget lidt kendskab til folk, der kommer galt af sted. I Storbritannien, ikke langt herfra, har man lavet en rigtig, rigtig stor undersøgelse af det her område, og dér er der siden år 2000 faktisk 18 mennesker, der er døde, ved at de er kommet ind på de her afgrænsede områder, hvor de har gået på vandrestier og er blevet angrebet af vilde dyr. Så det er jo ikke noget, der bare sådan er opfundet til lejligheden og er et tænkt problem. Det her er et reelt problem, ikke mindst set i lyset af at vi jo faktisk ikke har haft de her naturnationalparker før som koncept. Vi har kun haft nationalparker før, og derfor er det jo også en ny ting, der begynder at komme op. Så frygten er reel, og ikke mindst i forhold til at der jo altså i Fussingø er brugergrupper på omkring 900 mennesker, som jeg jo også har været i dialog med, ligesom ministeren også har været i dialog med dem. De nævner det her som et reelt problem, og derfor mener jeg, at det er vigtigt, at vi går ind og ser på, om de her dyr måske skulle afgrænses til en del af området, eller hvad de skal. Deler ministeren ikke den frygt, som der blandt andet er på baggrund af de britiske erfaringer?

Svar:  Først vil jeg glæde mig over, at ordføreren også mener, at der er behov for og at det er tiltrængt, at vi gør noget mere for naturen i Danmark, for det er jo dét grønne mandat, som danskerne også har givet, at der altså er behov for, at vi får vendt den udvikling i naturen, hvor vi kan se, at det går tilbage år efter år efter år. Og noget af det, som forskerne peger på, er, at vi er nødt til at have nogle af de her store græssere til at komme ud og rode i skovbunden, så de får sat gang i mange processer. Det giver plads til et mere varieret dyreliv, til svampe, til planter – til simpelt hen at få en bedre biodiversitet. Det er jo lige præcis derfor, vi gør det. Men selvfølgelig skal vi gøre det på en god, inddragende og dialogbaseret måde.
Kommentar:  Jeg forstår både frustrationen og også det store behov for, at der bliver kommunikeret med hensyn til det sundhedsfaglige belæg og argument, og hvad der gælder nu, og hvorfor det så er, at man ændrer det undervejs. Vi har – og det gjorde jeg selv på skærmen flere gange – givet nordjyderne, borgmestrene, der repræsenterer alle de relevante kommuner i Nordjylland, og regionsrådsformanden håndslag på, at vi ikke kommer til at holde de her kommuner lukket og holde de her tiltag i gang i én dag længere, end de sundhedsfaglig myndigheder indstiller til, og det må vi jo leve op til.

Svar:  Vidste ministeren, da beslutningen blev truffet, at cluster-5 kun var fundet i to kommuner?
Kommentar:  Den kommer.

Svar:  Tak. Mener ministeren, at de afsatte midler i den seneste boligaftale til forsøgspuljen, der kan gå til blandt andet energiforbrug, klimasikring, digitalisering, tilgængelighed, effektivisering af nybyggeri og drift, ny teknologi og bæredygtighed, er blevet brugt hensigtsmæssigt?
Kommentar:  Jeg kan bare konstatere, at patenter bliver flyttet til udlandet, også fra et land som Danmark, selv om vi har bedre værnsregler end mange andre lande. Jeg kan konstatere, at der er patenter på en lang række palmeøer, hvor man må antage, at det nok ikke er dér, patenterne er blevet udviklet. Jeg kan konstatere, at skatteforholdene på de palmeøer er langt mere gunstige for virksomhederne, og langt mere lempelige, end de ville være i det land, hvor patenterne oprindeligt er udviklet. Så kan man jo ligesom lægge regnestykket sammen, herre Rasmus Jarlov.

Svar:  Altså, jeg kan jo ikke sige definitivt, at der ikke er eksempler på det, for jeg kender ikke alle eksemplerne. Men jeg synes, det må være op til herre Rune Lund at fremlægge dokumentation for den påstand, at der skulle være nogle af de store danske virksomheder, som placerer patenter på palmeøer for at undgå at betale fælles skat i Danmark, som de burde. Det vil jeg meget gerne høre et belæg for.
Kommentar:  Mange tak til sundhedsministeren for et meget langt svar læst op på rekordtid. Der skulle mange ord til, og man kan lidt få fornemmelsen af, at der skulle tales udenom. Ministeren er inde på, at man i regionerne har været presset på økonomien, og at der derfor også har været besparelsesforslag på tale. Men det, der har reddet de her akutlægebiler, er jo, at der har været et demokratisk organ, hvor der i den grad har været lokale politikere, der har råbt op og sagt: Prøv at høre her, vi kan ikke være i den her situation, vi er nødt til at have sikret de her biler, for ellers går det ud over vores borgere, vores naboer. Kan ministeren slet ikke i den sammenhæng være nervøs for, at man – når man igen bliver presset på økonomien, når der igen er manglende ressourcer – kommer i den situation, at det er nemt at sidde i København eller i Aarhus og træffe en beslutning, som rammer nogle lokalt, for eksempel i Hjørring? I dag er der jo trods alt lokalt valgte repræsentanter i regionsrådet, som lytter til, hvad folk i for eksempel Hjørring siger, og taler deres sag.

Svar:  Jeg må bare konstatere, at for eksempel den akutlægebil, som har været tilknyttet Hjørring Sygehus, har Region Nordjylland haft i farezonen flere gange og dermed skabt utryghed om den. Og det er jo lige præcis det, vi ønsker at gøre op med. Altså, jeg synes ikke, det er rimeligt, at borgere i Nordjylland skal acceptere, at der kun er omkring 91 procent af ambulancerne, der når frem inden for 15 minutter, mens det er 96 procent i Region Midtjylland. Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at vi ser så store geografiske forskelle. Det var også derfor, vi sammen med Dansk Folkeparti sagde, at når det handler om den landsdækkende akutlægehelikopterordning, som jo er besluttet fra centralt hold, så ønsker vi at styrke den og indsætte en fjerde akutlægehelikopter, der er placeret i det nordjyske, fordi vi faktisk synes, der er behov for at styrke den dækning. Tilsvarende ønsker vi jo med sundhedsreformen at styrke akutberedskabet i Nordjylland, herunder også omkring Hjørring, ved at indsætte flere akutlægebiler, 10-15 har vi afsat økonomi til, fordi vi ikke synes, det er rimeligt, at der er så dårlige vilkår i Nordjylland. Og det skal ikke afhænge af en enkelt politisk forhandling. Det må vi sørge for; at der er nationale standarder for, hvilket akutberedskab der skal være i Danmark.
Kommentar:  Der ligger en ret stor mængde rapporter og analyser som baggrund for regeringens energiudspil, herunder også en dybdegående analyse af afgifter og afgiftsomlægninger. Det, vi er kommet frem til, er, at der rent faktisk er både god økonomi og god miljøøkonomi i for eksempel at sætte elvarmeafgiften ned – nu kan vi bare fokusere på den. Det er i dag sådan, at en lang række kraft-varme-værker arbejder med at brænde naturgas af for at producere strøm og varme. Som følge af at vi ikke lige så høj grad brug for, at de producerer strøm, fordi vi har meget vindenergi og meget solenergi, så kan vi i højere grad overlade dem til kun at producere varme. Det kan de sagtens gøre mere samfundsmæssig effektivt ved at bruge andre teknologier end naturgas. Det kan de gøre ved at tage det, der i princippet er en kæmpestor dypkoger eller elkedel – det hedder teknisk set en varmepumpe – og så bruge den til at producere den varme, de skal levere. Det er både økonomisk og miljømæssigt set en gevinst, og derfor vil jeg sætte afgiften på elvarme ned, for så kan vi få noget, der både er til gavn for forbrugerne og til gavn for miljøet på samme tid. Det synes vi egentlig er en ganske glimrende måde at gå frem på, og det synes vi man skal prioritere. Vi har heldigvis gået en del af vejen, fordi regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre har taget hul på at sætte elvarmeafgiften ned – vi vil bare gerne videre.

Svar:  Det er jo meget sjovt, at ministeren fremhæver lige præcis to af de tre elementer, som også indgår i PSO-aftalen, altså at man gør noget, som er økonomisk fornuftigt, samtidig med at det er grønt og miljømæssigt fornuftigt. Det, man skal huske, er, at det tredje hjul på PSO-aftalen var, at det samtidig var en løsning, som var neutral, og som ikke påvirkede råderummet, og derfor står jeg tilbage med den klare fornemmelse, at regeringen ligger inde med ideer og tanker om, hvordan man kunne påvirke råderummet mindre. Men det virker, som om det her i virkeligheden bare skal være en skjult skattelettelse ind ad bagdøren.
Kommentar:  Jeg deler til fulde den ros til alle dem, der har kæmpet for, at Folketinget her har skullet tage ansvar for de historiske jordforureninger, der har været rundt i Danmark, hvilket mange miljøforkæmpere har kæmpet for skulle ske. Det, vi taler om her, er jo ikke et spørgsmål om politik forstået som: Hvad synes SF eller hvad synes regeringen i forhold til det påbud, vi taler om her? Det er jo en verserende sag, hvor Miljøstyrelsen er myndighed, og hvor de har været inde at lave en juridisk vurdering af, hvad man kan og hvad man ikke kan inden for lovgivningen.

Svar:  Men sagen er bare den, at jura jo også er politik, og derfor har jeg taget den her sag op med miljøministeren, altså fordi hun er den ansvarlige minister for at holde de her forureninger i skak. Det er sådan, at Region Midtjylland jo også har lavet en ekstern juridisk vurdering, hvor de netop påpeger, at der faktisk er lovhjemmel til at opretholde det her påbud, altså en »skal«-opgave for FMC med hensyn til at foretage afværge. Så får det slet ikke miljøministeren til at genoverveje den her ophævelse af påbuddet?
Kommentar:  I Norge har man lavet et værdisætningssystem på en måde, der blandt andet har resulteret i, at en SFO-leder på en skole fik det samme i løn som den tekniske medarbejder, der gik udenfor, fordi man vurderede, at deres arbejde havde samme værdi. Før den afgørelse faldt i Norge, fik den tekniske medarbejder en betydelig større løn end SFO-lederen. I Sverige har man en anden værdisætning, og i EU arbejder man med en helt tredje model for, hvordan man værdisætter, så man kan lave ny lovgivning eller direktiver, der tilgodeser arbejde af samme værdi. Det kan man læse mange spændende rapporter om. Det er et meget komplekst område, men vi er nødt til at bevæge os væk fra, at kvinder har et lønefterslæb på op til 18 procent

Svar:  Men det betyder så også, at der sidder nogle mennesker og laver en vurdering af, hvilken værdi et arbejde har? Der kan jo være mange opfattelser af, hvad den værdi er. Det er egentlig det, ordføreren siger. Vi skal værdisætte forskellige typer af arbejde, og så får man det samme i løn – i øvrigt uanset hvad man laver. Hvorimod jeg jo meget mere tror på, at man forhandler sin egen løn ud fra, hvad man ellers gør på sin arbejdsplads. Det har jeg også været vant til på det private arbejdsmarked, men det kan jeg forstå at man ikke går ind for i SF.
Kommentar:  Jeg tror næsten, der her er behov for lige at repetere, hvad formålet med Folketinget er. Det er jo sådan set ikke en debatkreds. Hvis man gerne vil rejse en debat, kan man skrive et debatindlæg til en avis eller rejse en debat et andet sted. Når man fremsætter beslutningsforslag, er det, fordi der er ting, der skal gennemføres, som har betydning konkret for den måde, som lovene fungerer på, og i det her tilfælde for den måde, pensionssystemet fungerer på i Danmark. Så det er jo ikke sådan, at man bare lige kan fremsætte forslag om et eller andet, fordi det da kunne være sjovt at diskutere. Man bliver nødt til at kunne svare på konkret, hvordan det, man foreslår, skal kunne gennemføres. Jeg vil meget gerne vide, hvordan det her skal gennemføres, for SF har ikke nævnt et ord om finansiering, og det her er meget dyrt. At give passiv forsørgelse til folk koster rigtig mange penge. Jeg har svært ved at forestille mig andet, end at der her vil skulle udbetales et milliardbeløb. Hvor skal de penge komme fra?

Svar:  En del af vores tanker i forbindelse med at fremsætte beslutningsforslaget er rent faktisk, at vi undervejs i den proces, der går i gang nu, kan få afdækket, hvor mange mennesker der kan forventes at falde ind under sådan en ordning. Vi har ikke i SF den analysekraft, der skal til, men vi har fra nu af en proces, hvor vi har mulighed for at få afdækket, hvor mange man kan forvente der vil falde ind under den, og derefter kan vi lave nogle beregninger på, hvad ordningen vil komme til at koste. Og på det tidspunkt vil vi anvise en finansiering.
Kommentar:  Jeg har ikke et problem med at være enig med Enhedslisten. Det eneste, jeg har et problem med, er sådan set, at herre Henning Hyllested via den her talerstol prøver at bilde folk ind, at det er Enhedslisten, der har påvirket Det Konservative Folkeparti til at have den holdning. Det er det ikke. Jeg fandt også anledning til at nævne det, fordi jeg, da vi havde behandlingen af Enhedslistens forslag for lidt tid siden om noget helt andet, nemlig om en levetidsforlængelse af IC3-togene, sagde, at jeg havde en fornemmelse af, at Enhedslisten egentlig havde fremsat forslaget, fordi man vidste, at det nok ville komme til at ske, og så kunne man jo bagefter sige, at Enhedslisten havde fremsat forslaget, og så skete det. Det er det samme her. Enhedslisten fremsætter et forslag. Vi er alle sammen af den opfattelse, at der skal ske en forbedring af kompensationsordningen, men så vil Enhedslisten bagefter kunne sige: Vi fremsatte et forslag, og se, det skete. Det vidste man udmærket godt på forhånd det ville, og det er den der populistiske tendens, Enhedslisten åbenbart har med, at man fremsætter forslag om noget, man godt ved kommer til at ske, og så kan man, tror man, få det til at se ud, som om det er, fordi Enhedslisten har fremsat forslaget, at det hele er kommet til at ske. Og så kan man sige, at Enhedslisten har en gevaldig indflydelse i dansk politik, for se, alt, hvad der sker, hver gang Enhedslisten har fremsat forslag. Ja, hvis det hele tiden er sådan, at man fremsætter forslag, som man har regnet ud er noget, der bliver gennemført i virkeligheden, så kan man jo hurtigt få indflydelse i dansk politik, og det er den populistiske indstilling, jeg forsøger at angribe lidt.

Svar:  Jeg er ked af, at herre Lars Barfoed stadig væk ikke vil tages til indtægt for det, og at han mener, at vi er ude i et populistisk ærinde. Altså, når vi fremsætter et beslutningsforslag, har det jo to formål, dels at sætte fokus på et problem, vi mener er der, dels selvfølgelig at prøve at komme igennem med nogle forslag, som forbedrer eller ændrer, eller hvad de nu gør, nogle ting. Det synes vi da er et fuldstændig legalt og godt formål. Det kan godt være, at Det Konservative Folkeparti i forvejen mente det her. Det var jeg ikke helt vidende om, må jeg indrømme. Det må man så tilkendegive på en måde. Det, vi med den her debat om det her beslutningsforslag, giver mulighed for, er jo så, at man så rent faktisk kan tilkendegive, at det ønsker man også. Vi synes, det er et rigtig godt formål, og det er det gode ved sådan en debat om et beslutningsforslag. Jeg kan stadig væk kun glæde mig over, at vi her åbenbart har sammenfaldende interesser. Jeg forsøger ikke at bilde herre Lars Barfoed eller nogen andre ind, at det er Enhedslisten, som i den grad har kunnet påvirket herre Lars Barfoed eller Det Konservative Folkeparti. Så store evner tiltror jeg trods alt ikke os selv.
Kommentar:  Den situation, som spørgeren beskriver, er der jo rigtig mange kulturaktører der står i. Så den måde, vi prøver at have dialogen på, er faktisk også netop at have en dialog om, hvordan man kan gøre det på en ny måde, og have den på tværs af aktører, sådan at vi ser på, uanset om det er en musikfestival, en byfest eller Folkemødet – selv om det er forskellige begivenheder – hvordan man, hvis det er en stor begivenhed med mange mennesker samlet, så kan gøre det. Den dialog har vi prøvet med den seneste aftale med et bredt flertal i Folketinget at lave et genstartsteam der skal kvalificere, og jeg håber, at det kan være med til at give svarene.

Svar:  Jo, men det lyder som en medicin, der kunne virke. Men medicinen virker jo kun, minister, hvis medicinen her kommer rettidigt. Altså, det her kan man ikke vente på, for der skal jo betales løn. Tænk, hvis Danmark stoppede med at betale ministeren løn. Hvor lang tid ville ministeren så fortsætte med at gå på arbejde? Hvordan ville ministeren kunne eksistere? Og det er jo akkurat det samme med Folkemødets sekretariat – de skal også have en løn; de skal også kunne sikre sig, at der bliver betalt varme, vand og husleje. Svarene skal jo snart falde. Så vil jeg gerne lige gøre ministeren opmærksom på, at Folkemødet jo faktisk nok er den største demokratiske begivenhed ud over selve valghandlingen.
Kommentar:  Jo, men vi kan jo så prøve at tage et andet eksempel, og det er så et, der er lidt mere tæt på, nemlig med hensyn til Fredensborg. Her har det jo været fremme, at blandt andet indenrigsministerens eget parti har modtaget et valgbidrag fra Reitan Ejendomsudvikling, som ikke har kommunalpolitiske interesser ved at være placeret i kommunen, men ved at de ejer for 100 million kroner i form af nogle bygninger, de har købt i kommunen i et udviklingsprojekt. Det er selvfølgelig fuldt ud legitimt at give et valgbidrag, som ministeren også siger, men hvorfor kunne man ikke gå ind og sige, at de her beløb skal frem, således at vælgerne har en mulighed for at vurdere, om der er nogen her, som har bidraget økonomisk til de her partier, eksempelvis også, som vi har set det i Odense, hvor man kontant går ind og giver pengene til partiernes valgkamp? For når man læser en annonce fra et givet parti, er det også rart nok at vide, om annoncen er sponseret af LO eller Dansk Industri, af arbejdsgiverforeninger eller alle mulige andre, eller om det er Mærsk Mc-Kinney Møller, der har betalt for annoncerne.

Svar:  Men som jeg har besvaret i den første redegørelse her, synes jeg sådan set, at vi har et fornuftigt regelsæt på området omkring offentliggørelse af tingene. Jeg mener, at vi lige præcis har de regler om offentlighed omkring bidragene til partiernes politiske arbejde, som vi bør have, fordi de netop indebærer, at partierne i deres ansøgning om partistøtte fra det offentlige skal give oplysninger om, hvorvidt et eller flere bidrag stammer fra den samme bidragyder, og om det giver bidrag på over 20.000 kroner Så jeg synes sådan set ikke, at vi skal gå ind og indføre regler, om partierne har indgået såkaldte noget for noget-aftaler, eller hvad det end svirrer med af beskyldninger rundtomkring i luften lige nu. Jeg synes, vi har fornuftige regler om offentlighed omkring bidrag til partiernes politiske arbejde.
Kommentar:  Jeg synes, at man i Socialdemokratiet skal overveje, om det er godt for skolen og den måde, den fungerer på, at fyre op under en fagkamp imellem faggrupper, sådan som ordføreren gør her. Det er meget vigtigt, at de faggrupper, der er i skolen, kan komme til at arbejde godt og grundigt sammen, og at man kan bruge de kompetencer og de kvalifikationer, som de forskellige faggrupper har. Så jeg synes ikke, at man skal lægge i kakkelovnen til en fagkamp imellem de forskellige grupper, men sørge for, at man kan varetage undervisningsopgaven på bedst mulig vis lokalt ude på skolerne.

Svar:  Nu spørger jeg faktisk meget pænt, om ministeren synes, at det er et kvalitetstab eller ej, og så siger hun, at jeg ikke skal lave nogen fagkamp. Vi har en minister, som har sagt de mest skrækkelige ting om skolepædagoger. Det er som at tage bolsjer fra børn i forhold til at finde citater, der viser, at ministeren tidligere har udtalt sig meget, meget kritisk om det her område, så jeg tror ikke, at vi har noget at lade hinanden høre for på det område. Men så kan jeg jo spørge: Hvad er det, ministeren vil med skolepædagogerne i fremtiden? Hvilke visioner har man for, at man skal lave nogle ting i den del, som der er besluttet i folkeskolereformen?
Kommentar:  Finansministeren har jo selv udtalt til Politiken den 4. maj, at indvandrere og deres efterkommere på længere sigt kan få en positiv effekt på de offentlige finanser. Men det er jo også rigtigt nok, at Finansministeriet efterfølgende har trukket i land, og nu mener man altså i stedet, at flygtningene vil give øgede udgifter for 3 milliard kroner Kan finansministeren forstå, at almindelige mennesker måske kan have svært ved at finde ud af, hvad de skal tro? Beskæftigelsesministeren har jo kaldt Finansministeriets regnemetoder for talgymnastik, og det vil jeg give ham ret i. Jeg tror, det er med til at forvirre befolkningen, og det giver lidt et billede af, at regeringens tal afhænger af, hvad der lige passer ind i den politiske dagsorden på en dag, altså et plus den ene dag og et minus den anden dag. Jeg kan forstå, at grunden til, at man kom frem til et plus i første omgang, var, at man havde set bort fra udgifterne på de 6 milliard kroner til sundhed og skolegang og så videre, og at man derudover opererer med en hypotetisk beskæftigelsesfrekvens for flygtningenes efterkommere, som i bedste fald kan beskrives som optimistisk og i værste fald som naiv, og vi kan jo også kun blive bekymret for de øvrige forudsætninger i konvergensprogrammet, når der bliver rodet så meget rundt i tallene. Men hvad mener ministeren her i dag? Giver flygtningene et plus eller et minus? Og mener ministeren, at udgifterne til skole og sundhed er relevante at have med, når man opgør den slags?

Svar:  I konvergensprogrammet er det lagt til grund, at beskæftigelsesfrekvensen for flygtninge og efterkommere gradvist stiger med længden af opholdstiden i Danmark, men det skal understreges, at beskæftigelsesfrekvensen antages at stige fra et meget lavt niveau. Flygtninge og familiesammenførte vurderes at have en beskæftigelsesfrekvens på blot 30 procent efter 3 års ophold i Danmark. Det siger sig selv, at vi er langt fra en situation, hvor flygtninge og familiesammenførte har en beskæftigelsesfrekvens, der blot minder om den beskæftigelsesfrekvens, danskerne har. På længere sigt bygger beregningerne på, at beskæftigelsesfrekvensen gradvis stiger med opholdstiden i Danmark, og at beskæftigelsesfrekvensen først efter to generationer vil være på niveau med danskeres. Det bygger på Finansministeriets standardantagelser for de langsigtede fremskrivninger.