kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Som jeg startede mit svar med at sige, er ordningen om nej tak til reklamer ikke under mit ressort, og den lovgivning, som Forbrugerombudsmanden arbejder under, er heller ikke under mit ressort. Der er, så vidt jeg forstår det, et armslængdeprincip her, og det vil sige, at det er Forbrugerombudsmanden, der kan træffe disse afgørelser. Det synes jeg er et godt princip, og der er måske en grund til, at der er rigtig mange lande, som har kopieret ombudsmandsinstitutionen og indført den forskellige steder. Det synes jeg sådan set er en styrkelse af forbrugernes rettigheder. Der kan man jo så være enig eller uenig, men jeg synes ikke, det er på sin plads, at jeg som minister blander mig i den sag. Jeg sørger bare for, at de virksomheder, jeg har ansvaret for, retter sig efter de afgørelser, som er truffet.

Svar:  Så vil jeg gerne spørge – så kan ministeren jo selv afgøre, om han kan eller vil svare – om noget, der måske ligger inden for ministerens ressort, nemlig DSB: Er det korrekt, at der er debat eller overvejelser om, at DR må sende deres takst- eller prisændringer ud digitaliseret over e-Boks? Kunne Post Danmark så i givet fald også komme ind under den ordning? Jeg ved godt, det lidt modsiger det, jeg sagde før, om dem, der har svært ved at gå på nettet, men der er trods alt nogle, der vil få glæde af det.
Kommentar:  Jo, men det fører ikke til så meget. Vi kan selvfølgelig godt stå her og have en snak om, hvordan verden skulle se ud, hvis virkeligheden i verden var en anden. Men jeg er jo enig. Jeg er enig i selve indholdet af spørgsmålet, nemlig at vi skal bekæmpe det i fællesskab. Der mener jeg faktisk, at vi har gjort rigtig meget i fællesskab gennem finanslove og på andre områder. Det er jo ikke sådan, at man ikke kan stoppe biler. Det kan man godt. Anpg-kameraerne filmer jo begge veje, og politiet må selvfølgelig gerne stoppe en bil og undersøge den. Vi har også lavet en indbrudspakke sammen, som indebærer, at man følger de omrejsende kriminelle. Nu kan jeg se, at tiden ikke tillader, at jeg siger mere.

Svar:  Tak. Jeg bliver bare lidt forvirret. Jeg står her med en artikel, hvori Venstres retsordfører, herre Preben Bang Henriksen, siger, at Venstre er okay med ideen om en omvendt grænsekontrol, men når ministeren så siger, at det ikke kan lade sig gøre og der er nogle andre ting, der skal tages i brug, bliver jeg jo forvirret på flere plan. Men er ministeren enig med herre Preben Bang Henriksen eller ej?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 96 (S, DF, V, LA, ALT, RV og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 4 (SF). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet, og forhandlingen er sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Tak. Jeg vil gerne vide angående behandlingsgarantien: Hvad er det for nogle ændringer, vi kan se frem til?

Svar:  Jeg kan jo ikke gå i detaljer af den simple grund, at hele grundfilosofien i det her er, at vi skal sørge for den bedste ressourceudnyttelse overhovedet i vores sundhedsvæsen. Der har været en kritik af, at den 1-måneds-regel, der har været gældende indtil nu, lukker af for, at der kan foretages en lægefaglig prioritering: Hvad haster, hvad kan vente, hvordan sikrer vi, at danskerne får den bedst mulige behandling i rette tid? Det er det faglige arbejde, der pågår lige nu, og som vil munde ud i et lovforslag, som vil blive fremlagt i Folketinget. Men grundfilosofien er jo kendt: Vi skal sørge for, at der, hvor tiden virkelig er en vigtig faktor og sygdommen er alvorlig og det betyder noget, at man kommer hurtigt til, skal vi prioritere tid som en afgørende faktor. Til gengæld er der så nogle ting, der kan vente lidt længere, og det er ikke mig som politiker, der kan foretage den faglige vurdering. Det er en lægefaglig og sundhedsfaglig vurdering. Derfor er jeg meget tryg ved, at den ligger hos Sundhedsstyrelsen, og vi præsenterer så et lovforslag for Folketinget i næste samling.
Kommentar:  Jeg er fuldstændig enig i, at alt ikke er lige, og jeg er fuldstændig enig i, at der er forskel på, om en dansk kirke i udlandet får finansiering fra Danmark, eller om det, som vi ser, er en påvirkning ind i de muslimske miljøer i Danmark. Jeg er helt enig i, at det ikke kan sidestilles. Og det er jo derfor, vi har sanktionslisten, som det ene, og det er også derfor, at kirkeministeren sidste år fik vedtaget sin trossamfundslov, der netop skal sikre, at der er åbenhed omkring de her donationer, så man ved, hvem det er, der donerer de her penge. Og det er jo netop en anerkendelse af det, herre Christian Langballe siger.

Svar:  Altså, det, som vi kredser om, og som jeg synes er problematisk – og det kan godt være, jeg skulle skære det lidt mere ud i pap, så også den ærede formand kan forstå det – er, at der er en enhed under det tyrkiske religionsministerium, som fremmer en helt bestemt, meget bevidst strategi i forhold til de tyrkiske moskeer, der ligger rundtom i Europa. Det ligner en tanke, at den tyrkiske regering på den måde er så involveret i de her moskébyggerier, og det synes jeg i selv kræver overvejelse, eftertanke og modtræk.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og så er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Det er godkendt.

Svar:  Herre Orla Hav har bedt om ordet som ordfører, værsgo.
Kommentar:  Det er så til gengæld en sprogbrug, som jeg synes er helt ude i hegnet. Der er forskellige hensyn her. Der er på den ene side hensynet til, at familier kan bygge det hus, de gerne vil bo i, og at de kan have nogle legitime hensyn, de gerne vil tage, og så er der på den anden side hensynet til, at gangbesværede kan komme ind i alle hjem i Danmark, uden at de skal løftes op og så videre Det er to modstridende hensyn, hvor man bliver nødt til på en eller anden måde at afveje det. Og jeg synes ikke, at det problem, som løses med den her del af bygningsreglementet, er så stort, at det retfærdiggør den, synes jeg, meget voldsomme indgriben i familiers ret til selv at bestemme, hvordan deres hjem skal bygges – om der skal være niveauspring mellem hus og terrasse, om der skal være niveauspring ved hoveddøren. Jeg synes simpelt hen ikke, at det er retfærdiggjort, og jeg forstår ikke, hvorfor man skal bruge ord som, at det er ondsindet, fordi nogle vægter dette hensyn anderledes, end herre Søren Egge Rasmussen gør.

Svar:  Tak. Vil ministeren tage initiativ til, at der opføres flere skæve boliger til at imødekomme behovet for boliger til det stigende antal hjemløse?
Kommentar:  Nu bruger skatteministeren nogle tal fra 2007. Det var jo en tid, hvor det gik opad med de danske ejendomspriser, og hvor der var gang i hushandelen i Danmark. Nu er vi i 2012 – der er ikke så meget gang i vores ejendomshandler, og derfor er der selvfølgelig mange husejere, som er dybt forundret over, at de kan se, at der er store stigninger i de vurderinger, som deres ejendomme er fastsat til. Jeg har her et eksempel fra København på en ganske almindelig ejendomsvurdering af en ejendom, hvor der i det her relativt ukomplicerede brev, man får fra SKAT, udtrykkeligt står: Du kan klage over vurderingen. Klagen skal være begrundet og sendes til SKAT på ovenstående adresse senest den 1. juli 2012. Så kigger man længere op i brevet for at finde den her adresse, og der kunne jo godt have stået en e-mail-adresse, men det gør der ikke, der står: Ejendomsvurdering, Rundforbivej 186-188, Nærum. Så er det, jeg spørger ministeren: I de her elektroniske tider, hvor man jo fra det offentliges side er ret emsig over for private med, at vi skal sørge for at kontakte det offentlige elektronisk frem for at gå ned på Borgerservice, Teknisk Forvaltning og alle mulige andre steder og bruge medarbejdernes tid, er det så ikke en kende underligt, når vi har den elektroniske mulighed, at SKAT vælger at sende i tusindvis af breve ud om store stigninger i ejendomsvurderingerne og samtidig skriver, at folk skal sende deres klager skriftligt med posten i et brev med frimærke til Nærum? Man behøver ikke have nogen dyberegående viden eller stor eksamen for at vide, at man godt kunne oprette en e-mail-boks under indgående henvendelser med titlen: Klager over ejendomsvurderinger for 2012. Anerkender ministeren ikke, at SKAT her reelt saboterer folks mulighed, lyst og motivation til at klage over nogle stigninger, som vi jo i mange tilfælde kan se er dybt, dybt urimelige, idet ejendomsvurderingerne er steget ganske kraftigt?

Svar:  I mit indledende svar henviste jeg ganske rigtigt til 2007, hvor der har været 45.000 klager. Spørgerens pointe er, at der måske i forbindelse med de nylige vurderinger vil komme endnu flere klager, og man kunne jo forestille sig, at det ville være tilfældet, men lad det nu ligge. Det må vi jo se, når man kan opgøre det. Som jeg allerede har nævnt, giver jeg spørgeren ret i, at vurderingsmeddelelsen ikke er klar nok, og at det skal gøres klart, at man naturligvis også kan henvende sig elektronisk. Det har SKAT forsikret mig om vil ske. Med hensyn til spørgsmålet om e-mail-adresser vil det, uden at jeg skal blive unødigt teknisk, være sådan, at man kan sende elektroniske meddelelser til SKAT via sin skattemappe, netop fordi det, når vi snakker om SKAT og oplysninger, er vigtigt, at det er via en sikker forbindelse, og det går jeg også ud fra at spørgeren er enig med mig i.
Kommentar:  Tak til fru Anita Knakkergaard. Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti har støttet regeringen i mangt og meget, især i det her ideologiske felttog imod den almene sektor, hvor man især har støttet salget af rigtig gode almene boliger i de områder, hvor der ikke er nogen problemer. Nu hører vi så fra talerstolen, at Dansk Folkeparti har fået nogle ting med i det her lovforslag, blandt andet en evalueringsordning. Det er jo ganske godt, for sådan en evalueringsordning kan måske også bruges til at spørge: Er der dele af det her, vi skal begrave og afskaffe igen? Så har jeg bemærket, at hos et af de andre partier, som har været med til at få det her er vedtaget, nemlig Det Radikale Venstre, har finansordføreren udlovet rødvin til blandt andet Dansk Folkepartis ordfører, hvis der bliver solgt mere end ti almene boliger efter den nye ordning, efter vedtagelsen af det lovforslag, vi er ved at behandle nu. Mit spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører er så: Hvis det viser sig, at den radikale finansordfører får ret og der ikke bliver solgt ti almene boliger efter den her lov, sådan at Dansk Folkepartis ordfører ikke får rødvin af den radikale finansordfører, vil Dansk Folkeparti så i evalueringen arbejde på, at man afskaffer den del af salgsordningen, som vedrører de gode, velfungerende almene boliger?

Svar:  Nu har jeg ikke hørt, at den radikale ordfører har lovet mig rødvin, men det kan da godt være, og jeg vil da se frem til det, hvis han vil give en gang rødvin. Det tvivler jeg på. Men jeg synes sådan set, det er godt. Det er altså nogle værktøjer, vi giver boligorganisationerne og kommunen, og det er afdelingerne, der beslutter, om de vil sælge. Det er op til lejerne at beslutte, om de vil sælge. Det er et udmærket værktøj. Men vi vil selvfølgelig kigge på, om de bliver solgt til under salgsprisen, og om der bliver tab på dem. Hvis der bliver tab på dem, må vi jo gribe ind.
Kommentar:  Jeg synes sådan set stadig væk, integrationsministeren må forklare, hvad det er, der ændrer sig i forhold til den situation, vi har nu, hvor grænsekontrol er det mest effektive, i forhold til den situation, vi havde før eller vil få i fremtiden, fordi det jo fortsat er regeringens opfattelse, at grænsekontrollen skal væk, hvor baglandskontroller så bliver det mest effektive. Altså, jeg forstår det ikke. Men ministeren er ganske givet klogere, end jeg er, så derfor må ministeren jo kunne svare meget præcist på, hvad det er, der gør, at den situation ændrer sig, sådan at det, som før ikke var lige så effektivt som det andet, men mindre effektivt, pludselig vil blive mere effektivt.

Svar:  Det var jo nærmest sådan en Lars Løkke-måde at forklare det på, mere eller mindre. Men når det er sagt, vil jeg sige, at det jo kommer helt an på, hvilken situation Danmark er i. Hvis det er på grund af, at vi ser en massiv tilstrømning af folk, der enten ønsker at søge asyl, eller som så ikke ønsker at søge asyl, og som man måske afviser på grænsen, så er det jo én situation. Hvis det handler om kriminalitet, så kan det handle om noget helt andet, og derfor kan der faktisk godt være forskel på, om det er grænsekontrol eller baglandskontrol, der fungerer bedst. Men i den situation, vi er i nu, mener jeg bare at grænsekontrollen er at foretrække, og det er selvfølgelig også derfor, vi har forlænget det med ½ år, og jeg har da bemærket, at det ikke er noget, Dansk Folkeparti sådan decideret er utilfreds med.
Kommentar:  Jamen jeg kan da godt forstå, at ministeren gerne vil fortælle om regeringens skattepolitik, det er bare ikke det, jeg spørger ind til. Jeg spørger ind til, hvorfor regeringen ikke svarer på det spørgsmål, som jeg rent faktisk stiller, og det gør jeg jo, fordi vi i Danmark har bygget det sådan op, at Folketinget ikke har et stort beregningssekretariat, der kan regne alting ud for os. Vi har til gengæld mulighed for at stille spørgsmål til ministrene, som så skal svare på spørgsmålene, og her undgår ministeren jo rent faktisk at svare på det, og det er det, jeg spørger ministeren om, altså om det er god skik. Og så kan jeg godt forstå, at ministeren hellere vil svare på, hvorfor regeringen laver den politik, som de laver, altså det er jo også altid sjovere at stå og diskutere politisk, men det kræver ligesom, at vi har fundamentet på plads, at vi rent faktisk kan få de oplysninger, som vi spørger om. Og det er derfor, jeg synes, det faktisk er ganske væsentligt, at ministeren svarer på, om ministeren mener, at det er god skik, at ministeren ikke svarer på spørgsmålet.

Svar:  Regeringen har lagt det fuldstændig klart frem, altså hvad det er for skatte- og afgiftsstigninger, vi gennemfører og har påtænkt at gennemføre, med vores finanslovsudspil, og det er meget klart. Vi tilbageruller en række skatter og afgifter for nogle af de mest velstillede grupper i det danske samfund. Det gør vi, blandt andet fordi vi gerne vil investere i børn og unges uddannelse. Vi siger også åbent og ærligt, ligesom Venstre i øvrigt, at vi vil hæve prisen på tobak og på plastikposer og -engangsservice. Det første, fordi vi vil have, at der er færre, der skal blive afhængige og dø af tobak og rygning, og det sidste, fordi vi gerne vil gøre lidt mere for den grønne omstilling, for plastikforurening er et kæmpestort problem. Det er klart, hvis man ryger, og hvis man køber bæreposer af plastik, hver eneste gang man er i Netto eller i Brugsen eller i Fakta, eller hvor man nu handler ind, ja, så er der selvfølgelig en højere afgift, som man kommer til at betale. Det er klart. Det siger vi åbent og ærligt, men det handler om at beskytte børn og unge mod rygning og styrke indsatsen for den grønne omstilling.
Kommentar:  Det hjemmelsspørgsmål, som drøftes i andre sammenhænge, er  ikke  et spørgsmål, som vedrører forsvarets indsats. Forsvaret støtter Fødevarestyrelsen med hjemmel i § 7 i forsvarsloven, og at inddrage forsvarets soldater i denne diskussion, altså om det overordnede hjemmelsgrundlag til aflivning af mink, som forsvaret slet ikke har været en del af, er decideret at undergrave tilliden til et af vores samfunds kerneinstitutioner. Og som spørgeren med sin tidligere baggrund i forsvaret er klar over, kan forsvaret bidrage med mandskab og materiel, når situationen er svær, og det har der altså været et behov for. I det hele taget er jeg stolt over det, som forsvaret, beredskabet og hjemmeværnet har ydet her i krisen på alle mulige felter, men jeg vil gentage, at der har været fuld lovhjemmel til alle opgaver, som forsvaret, beredskabet og hjemmeværnet har udført, nemlig forsvarslovens § 7 og beredskabslovens § 8. Derfor giver det ikke for forsvarets vedkommende mening at gå ind i en diskussion om, at der ikke skulle være hjemmelsgrundlag.

Svar:  Helt ærligt, minister, mit spørgsmål var meget simpelt: Hvem gav ordren om at sende danske soldater ud på gårde med raske mink? Jeg har selv, som ministeren siger, været i forsvaret. Soldater tager ikke ud på en opgave, uden at der er et levende menneske, der giver en ordre. Hvem gav den ordre?
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (EL), og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 9 (EL), imod stemte 104 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 3, stillet af det samme mindretal, som forkastet. Det er forkastet. Der stemmes om ændringsforslag nummer 4 af et mindretal (EL), og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 9 (EL), imod stemte 103 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 5 og 6, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 104 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 9 (EL). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Altså, når man diskuterer de her ting, kan man godt lave sådan et ækvivalensstandpunkt om, at der jo også er kristne danske kirker i udlandet, men jeg mener bare ikke, det er det samme – jeg mener overhovedet ikke, det er det samme. Jeg mener ikke, at det er det samme, at der er en bevidst strategi i forhold til den tyrkiske stat over for Europa, altså at man bringer så mange ind under Erdogans regime, også af herboende tyrkere. Så er vi bare et helt andet sted henne. Så vidt jeg ved, har det ikke været formålet med de danske kirker, der ligger i udlandet, at de så at sige skulle bruges som instrument for den danske stat. De er faktisk selvstændige; de danske kirker i udlandet er selvstændige. Det her hører til på regeringsplan, og så synes jeg bare, vi er et helt andet sted henne, og det er derfor, jeg stiller spørgsmålet. For jeg synes, det er foruroligende i en sådan grad, at blandt andet minareter og moskeer og stormoskeer bliver rejst med støtte fra Erdogans regime. Og så kan man så spørge, om det ikke er sådan, at den, der betaler festen, også bestemmer musikken, altså, om det så at sige ikke sker i propagandistisk øjemed i forhold til Erdogan.

Svar:  Jeg er fuldstændig enig i, at alt ikke er lige, og jeg er fuldstændig enig i, at der er forskel på, om en dansk kirke i udlandet får finansiering fra Danmark, eller om det, som vi ser, er en påvirkning ind i de muslimske miljøer i Danmark. Jeg er helt enig i, at det ikke kan sidestilles. Og det er jo derfor, vi har sanktionslisten, som det ene, og det er også derfor, at kirkeministeren sidste år fik vedtaget sin trossamfundslov, der netop skal sikre, at der er åbenhed omkring de her donationer, så man ved, hvem det er, der donerer de her penge. Og det er jo netop en anerkendelse af det, herre Christian Langballe siger.
Kommentar:  Så det vil sige, at når flere kommuner har meddelt, at det aktuelle adgangsforbud på plejecentre også gælder håndværkere, så har de ikke lovhjemmel til det, hvis jeg forstår ministeren korrekt. Og hvis jeg forstår ministeren korrekt, vil det sige, at kommunerne skal overholde plejeboliggarantien og håndværkere skal have adgang til at komme ind og renovere boligerne. Det er jo sådan i dag, at visitationen til plejebolig ofte først sker, når den ældre er særdeles svækket og ikke længere er i stand til at klare sig derhjemme, eller når en eventuel samboende pårørende ikke længere magter omsorgsopgaven. Og ofte har der forud for visitationen været en lang periode med tiltagende fysisk og mental svækkelse, hvorfor det derfor er helt afgørende for at sikre den nødvendige omsorg og pleje, tryghed og sikkerhed, livskvalitet samt vedligeholdelse af funktionsniveau, at plejeboligen tildeles hurtigst muligt. Derfor vil jeg godt have ministeren til at bekræfte her i dag, at plejeboliggarantien skal opretholdes, og at håndværkere har adgang til at komme ind og renovere tomme plejeboliger. Jeg har fået flere henvendelser om den her problemstilling, og jeg har et ønske om, at ministeren retter henvendelse til kommunerne for at præcisere det her, altså at plejeboliggarantien ikke er trådt ud af kraft, og at håndværkere godt kan komme ind og renovere plejeboliger, så vi netop kan sikre, at når man har behov for en plejebolig, er der også en plejebolig. Det må ministeren gerne svare helt klart på.

Svar:  Det gælder sådan set alle ansatte og personer, der henvender sig i plejeboliger for at levere varer eller serviceydelser, at de ikke anses for at være besøgende, så de er ikke omfattet af de nævnte besøgsrestriktioner. Det vil sige, at personer, som leverer varer og serviceydelser, herunder også håndværkere, som man spørger til her, selvfølgelig bør iagttage de normale retningslinjer for besøg på plejecentre vedrørende afstand og hygiejne og så videre, men de er altså ikke omfattet af besøgsrestriktionerne.