kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  De unge, som ordføreren taler om, får jo den hjælp, de skal have, på produktionsskolen, og der bliver de også ved med at kunne gå. Uddannelsesparathedsvurderingen afdækker jo helt klart, hvem der har behov for at gå på produktionsskolen, og hvem der er fuldstændig klar til gymnasiet. Men i øjeblikket er det sådan, at når man falder ud af gymnasiet, kan man godt gå over på produktionsskolen. Og et eller andet sted må ordføreren da give mig ret i, at man er vurderet fagligt, når man kan starte på et gymnasieforløb – er det ikke korrekt?

Svar:  Vi ved jo godt begge to, fordi vi har siddet med uddannelsesområdet længe, at der er en løbende diskussion om, om der er nogle unge, som for nemt bare bliver henvist til at kunne starte på en gymnasial uddannelse. Og derfor tror jeg at man er nødt til at diskutere det her omvendt og sige, at hvis vi nu anerkender, at der kan være nogle, der ikke skulle have haft lov til at starte på gymnasiet, men i virkeligheden burde have været henvist til et andet uddannelsesforløb, og nu står i en situation, hvor man må konstatere, at det kan de ikke klare, så er det en god mulighed, at man kan vælge, at det skal være produktionsskolen, hvis det er det rigtige. Det kan også godt være, at det skal være en anden ungdomsuddannelse – det vil jeg ikke tage stilling til, for jeg er ikke vejleder. Men med det her lovforslag forbyder man den mulighed, der er, selv om det er det rigtige tilbud for den unge, altså sådan, at hvis man falder fra en gymnasial uddannelse, kan man ikke komme på produktionsskolen, selv om det var den, der kunne hjælpe en videre.
Kommentar:  Så ministeren siger om udtrykket mansplaining, at det lige så godt kunne være en kvinde, som man beskyldte for at mansplaine. Er det det, ministeren siger?

Svar:  Det er præcis rigtigt forstået. Jeg kan godt læse det op igen: »... at forklare noget til nogen, som regel en mand til en kvinde ...«. Det vil sige, at det også kan være andet end fra en mand til en kvinde; det kan også være fra en kvinde til en kvinde, men det vil ofte være fra en mand til en kvinde, men det kan også være i andre situationer. Jeg har kendt begrebet i utrolig kort tid, vil jeg gerne sige, og det skrev jeg også på Twitter, da jeg skrev det. Det kan godt være, at det er mig, der er utrolig gammeldags og derfor bare ikke har fanget, at det åbenbart er noget, som alle går snakker om, så jeg havde kendt begrebet i meget, meget kort tid. Begrebet er selvfølgelig opfundet, fordi der er nogle kvinder, der mener, at det typisk er nogle mænd, men i begrebet ligger, at det også kan være i andre situationer.
Kommentar:  Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at vi har stor respekt for, at man nedsætter et ekspertudvalg. Det kan være rigtig fornuftigt, som ministeren siger, at man har nogle af de klogeste hoveder på området til at melde ud, hvad de ser som sigtelinjerne på området. Det er sundt og fornuftigt. Men skal man forstå det her udspil som udtryk for, at det er regeringens holdning, at en række af de små og mellemstore havne skal lukke, så er der simpelt hen tale om et veritabelt grindedrab på mindre havne i Danmark, som regeringen vil gennemføre her. Kan ministeren nævne nogle af de havne, som han helst ser lukket som følge af den her lovændring?

Svar:  Jeg kan sige så meget, at hverken regeringen eller jeg har et mål eller et ønske om, at havne skal lukke. Det er et hundrede procent sikkert. Vi kan snakke om, hvilken organisationsform de skal have, og det er også det, som ekspertudvalget har givet sit bud på. Men det er jo ikke det samme, som at de skal lukke. Men lad os nu tage den snak. Regeringen skal lige danne sig sin mening. Der er flere ministerområder, der er involveret, og ministrene skal tale sammen, regeringen skal tale sammen. Anbefalingerne er lige kommet. Og når så regeringen har sit bud på sin holdning, kan vi jo tage diskussionen her i Folketinget.
Kommentar:  Må jeg ikke først og fremmest sige, at der jo var en grund til, at det i sin tid blev skrevet ind, at der skulle være en evaluering med henblik på en eventuel justering af offentlighedsloven. Det var jo ud fra ønsket om at blive klogere, med hensyn til om den virkede i praksis. Der må man bare på baggrund af det meget omfattende evalueringsarbejde, der er pågået, sige, at det har peget entydigt på, at offentlighedsloven ikke har fungeret efter hensigten. Den er blevet fortolket markant hårdere nogle steder, end hvad der var det politiske ønske. Det må man jo lave om på, og det er baggrunden for, at der har været et ønske om både at kigge på lovgivningen, så man sendte det meget klare signal, men også at kigge på vejledningen til ministerierne.

Svar:  Jeg er ikke sikker på, at jeg helt fangede, hvad svaret var, altså om man i Socialdemokratiet ville være tilfredse med det forslag, som justitsministeren henviste til i sin redegørelse var lagt frem, altså at det ville være tilstrækkelige ændringer i offentlighedsloven til at stille Socialdemokratiet tilfreds, altså på baggrund af evalueringen. Jeg håber, at svaret er nej, og min appel vil være at tage alvorligt, hvad det er for en situation, vi står i, hvor tilliden til os som politikere og den måde, politik bedrives på, svækkes, når man oplever, at magten lukker sig om sig selv, og når der sker væsentlige indskrænkninger i adgangen til at følge med i, hvordan magten bedrives. Jeg håber, at der kommer et nyt flertal efter næste valg og en ny regering, men jeg håber også, det er en regering, som vil arbejde for, at offentligheden har bedre indseende med arbejdet.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 58 (V, DF, KF og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 46 (S, SF og RV). Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Det er vi ganske enige i, og jeg er glad for, at ministeren i modsætning til udenrigsministeren bruger den betegnelse for bestemmelserne i straffeloven, nemlig landsforræderi, som jo også går igen i den strafferetlige litteratur og så videre Derfor kan man jo undre sig lidt over, at der er opstået den her forvirring, som ministeren så altså ikke mener er uklarhed – jeg har svært ved at se, hvordan man kan mene, at det er andet. Som jeg læser straffelovens bestemmelser om landsforræderi, så er barren, om jeg så må sige, sat lavere, end den er for terrorisme, for der kan man dømmes for blot at have ydet fjenden bistand ved råd eller dåd, man kan dømmes for hvervning, man kan dømmes for propaganda til fordel for fjendtlig krigs- eller besættelsesmagt. Så der er en række elementer i landsforræderibestemmelserne, som gør, at barren er sat lavere, og at det derfor alt andet lige burde være nemmere at rejse en straffesag. Kan vi forvente, at anklagemyndigheden vil forsøge at få eksempelvis nogle af de hjemvendte syrienskrigere dømt for landsforræderi? Vil ministeren tage aktivt del i noget sådant?

Svar:  Altså, nu indgår der mange elementer i spørgerens indlæg. Det er rigtigt, at eksempelvis det at bistå fjenden i kamp mod Danmark og mod danske soldater da også er noget af det, der optager mig. For vi ved godt, at det at få dømt folk efter terrorbestemmelserne er en svær størrelse, og jeg synes, at det, der er min opgave, hvad angår de såkaldte syrienskrigere, jo er at forhindre dem i et udrejse og bidrage til den ekstremisme, vi ser i Mellemøsten, og på den måde også sikre, at de ikke kommer tilbage til Danmark, måske endnu mere radikaliserede og til fare for den danske stats sikkerhed og for alle os, der bor her. Det andet er så at gøre, hvad vi overhovedet kan, for at de pågældende også bliver retsforfulgt, og der vil jeg da gerne sikre, at der er så mange veje ind – terrorbestemmelserne kan bruges i nogle henseender, straffeloven kan bruges i nogle henseender. Men jeg mener også, at der er tale om landsforræderi, og hvis der er et fortolkningsspørgsmål, synes jeg da, det er vigtigt at få det klarlagt. Derfor køber jeg ikke præmissen om vaklen, for regeringen har i hele den her diskussion sagt, at det er væsentligt at få klarlagt det her spørgsmål, hvorfor Straffelovrådet er blevet bedt om at igangsætte sit arbejde. Jeg har så fremrykket det arbejde, fordi jeg synes, det er vigtigt at få det på plads, og fordi jeg selvfølgelig synes, at vi skal kunne svare meget klart – også på det juridiske felt – på det her spørgsmål.
Kommentar:  Som vi vel antydede i debatten før, kommer den klarhed, når Kommissionen for Grøn Omstilling af Transportsektoren og Personbiler barsler med sit arbejde. Det er meget, meget vigtigt, og vi skal sikre, at der bliver lavet en strategi for en langtidsholdbar omstilling af vores transportsektor. Det kommer vi til at diskutere, når kommissionen kommer med sine anbefalinger her i 2020, således at vi kan tage fat på forhandlingerne om det her meget, meget vigtige område, nemlig bilafgifterne. Det er vigtigt af flere årsager: Det er vigtigt for bilejerne, det er vigtigt for husholdningernes økonomi, og det er vigtigt for vores erhvervsliv. Derfor håber jeg, at Venstre vil være aktivt indstillet på at gå ind i de her drøftelser og ikke som nu fremsætte ufinansierede forslag for flere hundrede millioner kroner, men sætte sig seriøst ned og tage en diskussion om det her. For hvis vi skal nå det mål, som den herre, der lige før var i salen, herre Lars Løkke Rasmussen, satte sig, da han sagde, at man skulle have 1 million nulemissionsbiler i 2030, tror jeg, man må sige, at hvis ikke man sikrer en holdbar overgang, også på afgiftssiden, står vi jo med et hul, som er langt, langt større i kassen end det, Venstre har tilladt sig at slå med det forslag, som de har fremsat.

Svar:  Tak for svaret. Svaret og spørgsmålet ligger ganske rigtigt i forlængelse af det tidligere spørgsmål og det beslutningsforslag, som vi havde i salen her for 2 uger siden. Der sagde ministeren, som ministeren også gentager nu, at det forslag vil koste 850 million kroner Det var nye tal, der kom på bordet for 2 uger siden. Jeg har så efterfølgende spurgt ind til det i udvalgsspørgsmål, altså hvad det rent faktisk koster at videreføre bundfradraget, så de billige elbiler under 400.000 kroner fortsætter med at være afgiftsfritaget. Og der er svaret altså 250 million kroner Det er bare, for at vi har de rigtige tal. Det har ministeren selv svaret på i forbindelse med et udvalgsspørgsmål. Så tilbage til mit spørgsmål om, hvornår man forventer at få klarhed omkring registreringsafgifterne i 2021. Jeg forstår svaret sådan, at man afventer Transportkommissionen, og vil det så sige, at vi først kan begynde at forhandle om afgifterne for 2021 hen mod finanslovsforhandlingerne i november og december 2020?
Kommentar:  Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 96 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Når jeg svarer helt kort, at vi finder finansieringen inden for de mellemfristede finanspolitiske rammer, er det jo en fuldstændig gentagelse af det over halvanden time lange samråd, vi havde i går, hvor både økonomi- og indenrigsministeren og jeg deltog. Der slog vi jo fast – som det er sagt og skrevet rigtig mange gange, og som jeg gerne gentager – at det fremgår af den politiske aftale, der i sin tid blev indgået i forbindelse med Togfonden DK, at der er afsat 28,5 milliard kroner Og det gælder, uanset om provenuet fra aftalen om harmonisering af beskatningen i Nordsøen skulle vise sig at blive mindre eller større end ventet. Hvis beskatningen fra Nordsøen afviger fra det forudsatte, klares det inden for den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken. Det står skrevet i aftalen, og det ændrer sig ikke ved, at man bliver ved med at stille det samme spørgsmål igen og igen.

Svar:  Men jeg synes, at svaret er så tyndt. Det er ikke dækkende, og det er jo derfor, at vi bliver ved med at efterlyse klare svar. For jeg tror helt ærligt, at ministeren ville finde anledning til at være en lille smule kritisk, hvis jeg som Venstres skatteordfører kom med udgiftskrævende forslag og så sagde: Jamen det er finansieret inden for de mellemfristede fremskrivninger; så er den finansiering løst. Synes ministeren ikke, at det er temmelig diffus finansiering?
Kommentar:  Jeg sagde jo lige præcis, at det var regionsrådet, der havde bedt om – og det kan man se i indledningen til det oplæg, der foreligger – at embedsmændene skulle lave det her oplæg. Men det var det samlede regionsråd, der havde bedt om at få lavet et oplæg, der tog udgangspunkt i, at man skulle spare 500 million kroner Nu siger finansministeren, at det er regionsrådets ansvar, men sagen er jo, at det er regeringen, der stort set styrer, hvad der foregår. Det er regeringen, der laver aftale om økonomien en gang om året; det er regeringen, der via Sundhedsstyrelsen beslutter, hvilke behandlinger der skal foretages; det er regeringen, der beslutter, hvilke mursten der skal anvendes, når man skal opføre nye hospitaler. Jeg kan bare som et eksempel nævne, at Region Sjælland lavede en hospitalsplan, som regeringen ikke kunne lide – den blev underkendt, og man fik først bevillinger, da man lavede en hospitalsplan, som regeringen kunne lide. Så der er ikke nogen som helst tvivl om, hvordan det hænger sammen. Jeg siger bare, at hvis man først diskuterer det her, når beslutningerne er truffet i regionen, og hvis ikke man under processen tilkendegiver, hvad man mener er rigtigt eller forkert, så kommer man til at diskutere det her, når tingene er sket. Det, vi kan se af det oplæg, der foreligger, er, at man lukker den medicinske akutmodtagelse. Man har i forvejen lukket den kirurgiske akutmodtagelse, og Lægerådets formand siger, at han er dybt bekymret over, at det nu også rammer det medicinske akutberedskab. Det er hele nerven i det hospital, som har 2.000 medarbejdere, og som har en omsætning på 900 million kroner Det er det, man på den her måde lukker ned og virkelig trækker tænderne ud af. Det er dybt alvorligt. Da regeringen jo har et ansvar for økonomien, for byggeri og for sundhedspolitikken via Sundhedsstyrelsen, bør regeringen altså også se på, hvordan tingene udvikler sig, fordi man har et flertal af borgere boende i den østlige del af regionen.

Svar:  I lyset af de diskussioner, der har været om akutberedskabet i nordvest i Region Midtjylland, tror jeg ikke, der er nogen borgere, der kan være i tvivl om, hvor stor vægt regeringen har lagt på at løse det problem. Alene det, at vi forhøjede puljen til yderkantsområderne fra 350 million kroner til 600 million kroner, vidner jo om, hvor høj en prioritet vi tillægger det spørgsmål. Så ved jeg ikke, hvad formålet med herre Jens Peter Vernersens diskussion her i dag er, om det er at aflede opmærksomheden fra, at det er herre Jens Peter Vernersens partifæller, der sidder på magten i Region Midtjylland, at det er dem, der har regionsrådsformandsposten, at det det er dem, der træffer beslutningerne. Jeg ved ikke, hvad formålet egentlig er med, at jeg skulle gå ind og underkende en politisk proces. Vi har sagt højt og tydeligt, hvor højt vi prioriterer akutberedskabet i nordvest. Vi har sagt – og det gentager jeg gerne i dag – at vi ser nøje på, hvad resultatet af de politiske drøftelser bliver, og det er ikke sådan, at man kan bruge de penge, som vi har skaffet til akutberedskabet i nordvest, til at fylde andre huller i kassen i Region Midtjylland.
Kommentar:  Vi arbejder hele tiden med at få skaffet data for at gå mere i dybden, og man må jo nok se frem til, at det bliver data, der også beskriver de forskelle, hvorunder sundhedsvæsenet har kunnet håndtere krisen. Nogle regioner og nogle hospitaler har været langt mere belastet end andre, og nogle specialer kan man også hurtigere sætte i gang end andre. I takt med at vi får det data, vil vi selvfølgelig også orientere Folketinget om det.

Svar:  Men undskyld mig, sundhedsminister. Altså, sundhedsministeren har brugt argumentet om, at man ikke har haft overblik over situationen i det danske sundhedsvæsen. Det har man så lovet at man ville skaffe – og det var argumentet for, at man ikke kunne genindføre patientrettighederne. Det har man så lovet at skaffe med udgangen af maj. Det overblik har sundhedsministeren endnu ikke tilvejebragt. Og igen, undskyld mig: Kan man undre sig over, hvis nogen skulle have den tanke, at sundhedsministeren sidder på de informationer med henblik på at udskyde genindførelse af patientrettighederne?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, er tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af EL)? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Det gør herre Eigil Andersen. Værsgo.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. De, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er sluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 95 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, NB, LA, ALT, Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG) og Uffe Elbæk (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og bliver nu sendt til statsministeren.
Kommentar:  Fordelen ved det SU-system, vi har i Danmark, er, at det er utrolig enkelt. Det er så enkelt, at man ved, hvad man får af SU-klip i forhold til den normerede studietid, og så er der en buffer, hvor man kan få op til et års ekstra SU til at kunne gøre sin uddannelse færdig. Fordelen ved at have det ekstra SU-år, som jeg godt vil understrege at det ikke er alle der bare bruger uden videre, er, at det netop er en buffer til særlige situationer. Det betyder, at vi har den mulighed, at unge kan gøre deres uddannelse helt færdig og ikke risikerer at støde imod en mur, der betyder, at de, når de 5 år er gået og hvis der er sket noget, der har gjort, at de er dumpet til en eksamen, at de har været i en skilsmisse, at der er et eller andet med deres børn, eller andet, som ikke lige er sådan noget, hvor de har en lægeerklæring og kan træde ud af uddannelsessystemet, så igen skal søge – kan jeg så forstå på ministeren – om de kan få noget ekstra SU. 	Det er så enkelt, at hvis man ikke kan gå den lige vej, har man muligheden for det ekstra halve eller hele år, og så bliver man færdig. Vi er i Socialdemokratiet optaget af, at vi får flest muligt til at gennemføre deres uddannelse. Vi er meget bekymrede over, at regeringen konsekvent kalder det et fjumreår, forstået på den måde, at det bare er unge, der slasker igennem uddannelsen og så lige napper det ekstra SU-år med. Det er ikke vores oplevelse af de unge mennesker. Det, vi til gengæld kan se, er, at det ekstra SU-år ud over normeret studietid gør, at man samler en gruppe op, som ellers rent faktisk ikke ville gennemføre deres uddannelse, fordi deres SU ellers ville stoppe dag et, efter at de har overskredet den normerede studietid. Bekymrer det ikke ministeren, at vi kommer til at miste nogle unge, der ikke gennemfører deres videregående uddannelse?

Svar:  Jeg kan i hvert fald konstatere, at vi deler ambitionen om et enkelt SU-system. For regeringen betyder det også meget, at vi har et fleksibelt SU-system, et system, der gør det muligt for den enkelte studerende at tilrettelægge sine studier, finde ud af, hvad det er for nogle valgmuligheder, der er. Som fru Christine Antorini ved, ligger det jo også i regeringens SU-reform, at der er forskellige muligheder for startlån, slutlån, forskellige bonusordninger, som vi har været inde på. Jeg synes, det er vigtigt, at vi lader det være op til den enkelte studerende at benytte sig af de forskellige muligheder, der er. Den fleksibilitet, det giver i SU-systemet, hylder vi meget i regeringen. Så spørger fru Christine Antorini igen til, hvad der sker, hvis man måtte blive udsat for sygdom eller dødsfald i den nærmeste familie, eller hvis der opstår ting, der gør, at man i en periode ikke kan koncentrere sig lige så meget om studierne. Der er altså ingen ændringer i forhold til i dag. Det vil også fremover være muligt at få de yderligere SU-klip fuldstændig ligesom i dag efter en konkret ansøgning.
Kommentar:  Nu nævner spørgeren for eksempel tvangsfjernelse af børn. Hvis man ser på antallet af anbragte børn gennem de seneste år, har antallet sådan set stort set været konstant, men ser vi på, hvor mange udgifter der er brugt i forhold til anbringelse af børn, er de eksploderet gennem de seneste år, uden at nogen kan forklare hvorfor. Her mener jeg, det er ret essentielt, at vi går ind og ser på, hvad årsagen til det er, og hvordan det kan være, at kommunerne ikke kan styre leverandørsiden, for det er da påstanden, at vi ser en udgiftsvækst der. Jeg siger også, at økonomi og faglighed sagtens kan gå hånd i hånd. Vi har set nogle eksempler på nogle tilbud til nogle af vores svageste borgere, som på ingen måde gavnede de enkelte borgere, men til gengæld var hamrende dyre, hvorimod andre kommuner havde gjort det på en anderledes måde, som gavnede borgerne og også gavnede kommunekassen samt de medarbejdere, som var omkring de enkelte borgere, så jeg mener stadig væk, der virkelig er rum for forbedring.

Svar:  Det, som ministeren ikke ville sige før, siger ministeren nu, nemlig at de tre kommuner ikke har forstand på tingene, når de vælger at tvangsanbringe børn. De forstår ikke at få den rigtige, fornuftige pris for det. Det er det, som ministeren siger nu, for ellers var man jo nødt til at sige, at der er nogle børn, der ikke skulle have været tvangsfjernet. Jeg har ellers både hørt og set ministeren udtale sig i forhold til sagen fra Brønderslev. Her påstod man, at kommunen greb alt for sent ind. Hvis der skulle have været en fremrykning, ville det måske bare være blevet dyrere. Men det er derfor, det er interessant at få at vide, når kommunerne har de her lovbundne udgifter. Kommunen kan jo ikke tage selv, og selv om man griber til udlicitering og afprøver priserne og så videre – og det gør man jo – så er der stadig hundredvis af folk, der skal fyres i de tre kommuner, og der skal spares flere hundrede millioner kroner på de kommunale budgetter, bare for at holde dem i ro, og oven i det kommer ministeren så og siger, at der i øvrigt også skal hentes de 4,9 milliard kroner, man har brugt for meget.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Herre Eyvind Vesselbo som ordfører for Venstre.