kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg kan forstå på herre Christian Juhl, at resultaterne er for små og for dårlige med den her regering, og at der sådan set kun er én begrundelse for at holde den i live, og det er frygten for noget, der er ringere. Det vil sige, at der ikke er noget positivt at sige om den her regering fra Enhedslistens side. Vi har jo ellers en placering her i salen, der sådan siger højre og venstre side, og jeg opfatter det sådan, at de på siden derovre bakker hinanden op. Så jeg synes bare, det er en voldsom erkendelse. Jeg ved ikke, om vi kan kigge tilbage i historiebøgerne og finde en situation, hvor en regering har haft en sådan opbakning fra et støtteparti, så man i Folketinget udbreder sig om, at den her regering er for svag og for dårlig, men man frygter noget, der er værre; at det er så ringe, at den ikke engang kan vinde et valg, og derfor tør man ikke udløse det. Jeg tror ikke, vi kan finde eksempler i historiebøgerne, der siger, at vi har været i en situation af den karakter. Det er ganske overraskende her en aften klokken 21.15, men der er da nok noget til historieskrivningen, så tak for erkendelsen, vil jeg sige til herre Christian Juhl.

Svar:  Jeg har det sådan, at jeg plejer at udtrykke mig så tæt på virkeligheden som muligt, og det gør jeg også i det her spørgsmål, uanset hvor meget det chokerer herre Leif Mikkelsen. Herre Leif Mikkelsen bragte jo selv syn for sagen ved at sige, at resultaterne er små og dårlige. Hvis der ingen resultater havde været, så havde jeg fortalt om virkeligheden og sagt, at der var ingen resultater. Så havde der ikke været en finanslov med Enhedslisten, så havde der ikke været en finanslov II og de andre småreformer, vi har lavet. Når jeg siger, at de er for små og for dårlige, så er det, fordi jeg har temperamentet til på de arbejdsløses vegne at komme længere end det, vi har nået, ikke kun med hensyn til flere arbejdspladser, men også med hensyn til en tryghed for dem, som rammes af arbejdsløshed, som rammes uforskyldt af arbejdsløshed. Derfor er der en ret klar holdning i det her, vil jeg sige, hvis Leif Mikkelsen ønsker at lytte til det. Men det ønsker herre Leif Mikkelsen ikke, for han ønsker selvfølgelig, at vi skal lave det beskidte arbejde for ham, det, han ikke selv magter, nemlig at vælte regeringen. Men det er det overladt til Liberal Alliance og Venstre selv at klare; det er ikke vores opgave. Vores opgave er at prøve at bruge den tid, vi har den her regering, til at se, om vi kan få noget rød politik ud af det og få gavn af det, især til gavn for de arbejdsløse.
Kommentar:  Jeg kunne bare forstå, at Enhedslisten ved fru Johanne Schmidt-Nielsen måske ikke lige rigtig kan finde ud af det med 36 millioner eller 36 milliarder. Det er måske ikke lige det. Så er det bare jeg siger: Hvad med 136 milliarder?

Svar:  Undskyld. Hvad med 136?
Kommentar:  Jeg har ikke yderligere. Tak. Jeg er enig.

Svar:  Jeg er enig i at være enig.
Kommentar:  Mange tak. Jeg spørger ikke mindst, fordi der står i regeringsgrundlaget, at man gerne vil bygge flere små billige boliger, og at det skal foregå i en forhandling også med kommunerne. Og i den sammenhæng vil jeg da høre, om ministeren mener, at måden at finansiere de her små billige boliger på skulle være, at man simpelt hen beder kommunerne om at betale en større del af gildet i forbindelse med de almene boliger for måske på den måde at få nogle flere boligorganisationer til at gå med på den del af regeringsgrundlaget.

Svar:  Nej, hvis kommunerne besluttede at igangsætte byggeri af så og så mange almennyttige boliger, kunne det, der ville afgøre, om de boliger, der blev bygget, var store eller små eller dyre eller billige, for eksempel være, om der var forskel på, hvor stor en del af grundkapitalen kommunerne skulle tilføre, afhængigt af om de besluttede sig for små eller store boliger.
Kommentar:  Ja, jeg kan bare ikke lade være, for herre Frank Aaen får sagt, at der ikke er penge i forslaget. Det bliver jo svært at se, hvordan sådan en fond så egentlig skulle arbejde uden at have penge. Men der er 750 million kroner Det er det ene. Det andet er, at herre Frank Aaen siger, at det ikke er finansieret, og at han aldrig selv stemmer for forslag, der er ufinansierede, men i øvrigt vil Enhedslisten støtte det, og det synes jeg måske på en eller anden måde savner logik. Men det, der er mit egentlige ærinde, er den debat, herre Frank Aaen så ønsker at rejse om, hvorvidt det er afgørende for beskæftigelsen, at der er arbejdskraft til rådighed, og der vil jeg bare spørge herre Frank Aaen: Er herre Frank Aaen enig i, at det, hvis virksomhederne ikke kan finde medarbejdere, går ud over væksten, og at der så bliver mindre beskæftigelse? Det er jo præcis det, vi har set nu her: en højkonjunktur, der blev overophedet, og så blev vi ramt hårdere af krisen end de lande, der er omkring os. Jeg vil bare bede herre Frank Aaen om at bekræfte, at det selvfølgelig er sådan, at det går ud over væksten og dermed beskæftigelsen, hvis ikke der er medarbejdere til rådighed for virksomhederne.

Svar:  Det sidste sagde jeg faktisk i mit indlæg, nemlig at der selvfølgelig, hvis man har en virksomhed, der mangler en ansat og ikke kan få vedkommende, kommer til at mangle en beskæftiget; det er jo klart. Men det var det omvendte, nemlig: Hvordan kan det, at der står en ledig, få en arbejdsgiver til at oprette en arbejdsplads, som vedkommende ellers ikke ville have oprettet? Det er det rene hokuspokus, og det er derfor, jeg anklager Det Radikale Venstre for at være ude i noget hokuspokus og sige, at bare man fjerner efterlønnen og halverer dagpengeperioden, er der nogle flere, der er til rådighed for at arbejde, hvad jeg nu ikke tror på vil ske, for folk bliver så bare arbejdsløse i stedet for at gå på efterløn. Og at det skaber flere arbejdspladser, at der kommer flere, der siger, at de vil arbejde, eksisterer ikke i virkelighedens verden. Der er ingen arbejdsgivere, der tænker sådan. De opretter en arbejdsplads, hvis de har noget, som de kan producere og sælge.
Kommentar:  Vi deler jo håbet om, at det her kan lade sig gøre og det her kommer til at ske. Jeg er jo glad for at høre, at ministerens grundholdning er, at vi skal give dem de rammer så hurtigt som muligt. Så synes jeg også, at hvis vi kan give dem dem gennemsigtigt – altså sige, at nu er man i gang med at kigge på noget – så er det alt andet lige bedre relativt hurtigt at komme med de stramme retningslinjer og så kunne løsne dem. Det tror jeg sådan set godt man kan håndtere. Det vil være værre ikke at have noget som helst at pejle efter, for hvad er det så overhovedet, man skal satse på kan lade sig gøre?

Svar:  Regeringen har meldt ud, at vi ønsker at gå ind og kigge på det, fordi jeg sådan set også tror, man har godt af at have det håb, at vi kommer derhen, og at man kan se for sig – man har noget at se frem til – at der bare kommer en eller anden form for fejring. Men omvendt skal vi jo også passe på, at vi ikke ændrer retningslinjer hele tiden, for det er også et spørgsmål om, at folk skal kunne forstå, hvad det er, der skal foregå, og så skal der ikke komme en ny melding og så en ny melding, og så kan man ikke huske, hvad det var, der egentlig var retningslinjerne. Så der er en eller anden balance i det der. Men jeg håber, at vi i løbet af relativt kort tid har en afklaring af situationen, så vi kan se ind i, at vi i hvert fald kan give de unge mennesker et bud på, hvad der ser ud til at kunne lade sig gøre.
Kommentar:  Jeg må sige, at jeg undrer mig meget over, at ministeren kan mene, at det ser bedre ud. Altså, det, vi kan se i basisfremskrivningen, er jo faktisk, at man forventer et fald i salget af elbiler, og det er egentlig det, jeg gerne vil have ministeren til at kommentere. Og det er også derfor, jeg spørger: Hvornår forventer man, at salget af elbiler vil være det samme igen? Problemet med den politik, som regeringen fører, er jo, at man har sat elbilsalget i stå, fordi man ikke kender vilkårene for afgifterne næste år. Og derfor vil jeg også gerne følge op med det spørgsmål: Har man fortrudt, at man ikke har sikret nogle klare retningslinjer for salget af elbiler efter 2020?

Svar:  [Lydudfald] … hvad der blev spurgt til. Det tal, jeg refererer til, er selvfølgelig det tal, der bliver forudset at der vil være i 2030. De præcise forhold frem til 2030 er selvfølgelig ikke fastlagt nu. Med finansloven for 2020 sikrede vi ro om bilafgifterne i år gennem en forlængelse af afgiftslempelser for elbiler. Derudover har vi lavet forskellige tiltag omkring ladestandere og så videre Det, der selvfølgelig er den lidt ubekendte her, hvilket spørgeren udmærket ved, er jo, at vi går og venter på en bilkommission, som skal rådgive os om det her. Jeg tænker, at spørgeren måske synes, det er en meget god idé, at vi faktisk lytter til den kommission, eftersom det var spørgerens parti, som nedsatte den.
Kommentar:  Socialdemokraterne var i valgkampen ude at fortælle borgerne, at de ville holde fast på den stramme udlændingepolitik, og ministeren har før ment, at ydelserne har en effekt på tilstrømningen af flygtninge. Men kan ministeren pege på et eller andet beløb i kroner og øre, som man kunne modtage i integrationsydelse, og som kunne være med til at sikre, at vi ikke får flere asylansøgere i Danmark?

Svar:  Jeg har ikke blot før ment, at det kan have betydning for asyltilstrømningen. Det er fortsat mit synspunkt. Det, jeg bare også siger, er, at vi også kan afskaffe adgangen til sundhedshjælp eller fri og gratis uddannelse, eller at vi kan afskaffe hele velfærdsstaten. Så er jeg helt sikker på, at vi ikke ville få så stor en asyltilstrømning, men det vil vi jo heller ikke, fordi vi også holder af det her samfund. Derfor handler det om at finde balancerne. Vores synspunkt har været, at balancerne på ydelsesområdet har vi ikke fundet, hverken fra 2011-2015, da Socialdemokratiet sidst var i regering, eller fra 2015-2019, da den tidligere borgerlige regering sad i kontorerne.
Kommentar:  Ja, tak. Men det glæder mig rigtig meget, at der nu er sendt et brev til de forskellige politikredse, fordi det jo netop var det, som jeg kunne opleve, nemlig at det er blevet håndteret og meget forskelligt fra politikreds til politikreds. Og det er jo sådan, at de her kræmmere også færdes på tværs af politikredsene, og de kunne opleve én ting på det ene marked og noget helt andet på det andet marked. Og der var også eksempler på, at hvis man kaldte det for torvedage, men at det var de samme kræmmere, der var til stede, så kunne det måske godt lade sig gøre. Det kunne ikke lade sig gøre, hvis det var et decideret kræmmermarked. Noget af det, jeg gerne vil spørge ind til – det kan ministeren ikke nå at rette op på nu – er, at jeg kan forstå, at der også i går aftes under sankthans har været meget forvirring omkring retningslinjerne i forhold til forsamlingsforbuddet. Kan ministeren sige noget lidt nærmere om – eller måske understrege – hvad retningslinjerne er, for eksempel i forhold til afholdelse af arrangementer med sankthansbål? For der kan jeg også forstå, at der har været forskellige meldinger ude, og nogle har valgt at aflyse det, og andre har faktisk gennemført det, fordi man mente, at bare man sad ned rundt om bålet, så var det okay at være op til 500 deltagere.

Svar:  Må jeg ikke bede om at få spørgsmålene om sankthansbålene skriftligt? Jeg er helt uforberedt på at skulle svare på det, og det, der er rammen for § 20-spørgsmål som det her, er jo, at jeg som minister skal svare på, hvad der er min holdning eller opfattelse af et anliggende på baggrund af umiddelbart tilgængelig viden. Og hvis jeg skulle svare på baggrund af umiddelbart tilgængelig viden, ville det være et gæt, og det er spørgeren ikke tjent med. Derimod kan jeg se, at min tid er løbet ud på det her spørgsmål.
Kommentar:  Nu er jeg jo spændt på, om jeg så får et svar fra den samme rille igen, som jeg fik, da jeg stillede det her spørgsmål sidst, fordi der jo ligesom ikke er meget parathed til at indgå i en dialog. Men spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at udgifterne til su til vandrende arbejdstagere ikke overstiger 442 million kroner årligt før skat og tilbageløb, jævnfør su-forligskredsens aftale fra 2013?

Svar:  Nej, tværtimod er mit eneste svar dialog. For det, jeg svarede sidste gang til selv samme spørger, og som jeg også gerne vil svare i dag, er lige præcis: Vi har bundet os til et su-forlig i en su-forligskreds, hvor vi sidder sammen. Det er også der, den drøftelse skal tages, og det holder jeg fast i.
Kommentar:  Ja, det må man sige. Når der i løbet af 3 måneder kan komme 53.000 mennesker i land i Europa, må man sige, at der er behov for at sende folk ud igen. Det ville nu være nemmere, hvis man kunne afholde dem fra at komme hertil i første omgang. Men det tror jeg ikke ministeren og jeg selv er uenige i. Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan ministeren egentlig selv har det med, at der er opstået den her tvivl om, hvad Venstres politik er, og om ministeren sådan har overvejet, om den her integrationsordfører skal tages i skole og fortælles, hvordan de faktiske forhold er. Det undrer mig, at man kan sige de her ting, set i lyset af at pågældende ordfører jo har siddet til de samme møder, som jeg har siddet i, i Europaudvalget, hvor ministeren gentagne gange har pointeret, at der netop ikke var styr på de ydre grænser, og at der netop ikke bare var mulighed for at sende folk hjem.

Svar:  Først vil jeg lige korrigere de tal, herre Kenneth Kristensen Berth kommer med – i hvert fald forholdet – for herre Kenneth Kristensen Berth siger på den ene side, hvor mange der kommer til Europa, og holder det på den anden side op mod, hvor mange vi sendte ud af Danmark sidste år. Det er måske ikke en helt rimelig sammenligning, i og med at det i år er cirka 14 dage siden, at vi fik asylansøger nummer 1.000 til Danmark, og anerkendelsesprocenten er i øjeblikket kun på 38 i gennemsnit. Så man må sige, at det er bragt væsentligt ned i Danmark. Så kan jeg i øvrigt sige, at vi ikke sådan tager hinanden i skole i Venstre, men vi er også enige om i Venstre, at der ikke er styr på de ydre grænser.
Kommentar:  Jamen det, ordføreren siger, er jo nærmest kommunistisk. Det vil da være en alt for høj skattesats, hvis den er over 12 procent Det er da ikke konkurrencedygtigt. Hvordan skal man med en selskabsskat på 12 procent kunne konkurrere med de oversøiske skattelylande, som har de her centre, hvor de er nede på under 1 procent i faktisk skatteniveau? Det er da på ingen måde konkurrencedygtigt. Det må I da kunne gøre bedre, hvis I for alvor mener, at vi skal kunne konkurrere på skatten. Det er jeg skuffet over.

Svar:  Jamen hvis SF er villig til at indgå i forhandlinger med Liberal Alliance om at få selskabsskatten ned på nul procent, vil vi gå meget konstruktivt til de forhandlinger. Det er et løfte fra Liberal Alliance til SF her fra talerstolen.
Kommentar:  Jamen jeg har jo tillid til, at de enkelte ledere udeomkring på plejehjemmene selvfølgelig forstår, hvilke faglige medarbejdere der kræves for, at de kan leve op til, at den enkelte beboer med demens får den omsorg og pleje, som vedkommende har behov for.

Svar:  Men jeg tror, at ministeren snakker om en helt anden målgruppe end den, jeg prøver at snakke om. Det er dem, jeg beskrev som de ældre, der føler sig lidt yngre. Jeg tror, at Steen Hasselbalch, som er overlæge i demenssygdomme, selv beskriver det sådan, at kommunernes dagtilbud har en tendens til at være peddigrørsagtige og placeret på plejehjem, og at de rammer ved siden af den her gruppe af ældre, der altså føler sig yngre. Dem tror jeg vi kommer til at få flere af. Så jeg vil bare spørge om det. Når ministeren slet ikke forholder sig til den her gruppe, selv om det er den, jeg spørger ind til, er det så, fordi regeringen mener, at her fungerer alting rigtig fint, selv om en ny gallupundersøgelse viser, at der er meget stor variation i kommunernes tilbud?
Kommentar:  Nu har definitionen af trossamfund jo faktisk udviklet sig gennem tiden. Tidligere skulle man have for eksempel kanoniserede skrifter, ritualer – det er ikke længere et krav. Der har gennem tiden været en glidning i tolkningen af, hvad et trossamfund er, og det er sådan set bare det, jeg foreslår – som man har gjort andre steder – nemlig at man kunne ændre på, hvordan man opfatter det her. Men for mig er det egentlig ikke så vigtigt, hvordan vi vedtager det. Det er også derfor, jeg anerkender, at der er kommet et betænkningsbidrag, som siger, at, ja, det faktisk er relevant at kigge på, om vi skal ligestille livssynssamfund med trossamfund. Så det er jeg sådan set godt tilfreds med. Jeg mener sagtens, man kunne gøre det i den her lov; hvis vi kunne gøre det på en anden måde, ville det også være positivt. Jeg kunne da godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis egen holdning til, om de, der ikke tror på noget  transcendent , vil kunne få lov at få de samme rettigheder og pligter som dem, der tror på forskellige guder og andet.

Svar:  Altså, nu ved jeg jo godt, at Enhedslisten og ordføreren tror på den hellige treenighed af Marx og Engels og Lenin. Jeg synes jo egentlig, at det er noget underligt noget, at ordføreren gerne vil respekteres som et trossamfund. Skal Enhedslisten respekteres som et trossamfund – er det det, man gerne vil? Jeg forstår egentlig ikke rigtig ærindet i det der, for man afviser på den ene side alt, hvad der har noget med tro at gøre, og så vil man på den anden side gerne respekteres som et trossamfund. Det giver simpelt hen ikke nogen mening.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 43 (V, LA, ALT, RV og KF), imod stemte 62 (S, DF, EL og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er forkastet.

Svar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Grunden til, at jeg spørger, er jo, at det skaber meget usikkerhed, når man kigger på Fyn i forhold til sådan noget, som specielt kystbyerne har været ude for, hvor man har lukket politistationerne, og folk har ikke mulighed for at komme ind og henvende sig. Så sidder man lidt og undrer sig over, om det så er en tendens, der kommer til at være i hele landet, altså det vil sige, at Nordjylland, Midtjylland eller Sjælland bliver ramt på samme måde, altså at man forskellige steder siger, at Fynsmodellen er den model, der lægges op til i hele Danmark. Altså, vi laver rigtig, rigtig mange små lokale politistationer om til politibutikker, og så får vi sådan set kun politistationer i de helt store byer. Er det korrekt opfattet?

Svar:  Jeg tror ikke, at vi skal skjule for nogen, at det er forandringens vinde, der blæser, også fordi kriminalitetsformerne langt hen ad vejen er noget andet. Nu er det jo sådan, at vi med vores pas og kørekort går på borgerservice, og det gør jo, at politiet har nogle opgaver, som kan være mere specialiserede, og så har jeg det jo sådan, at jeg hellere vil have, at betjentene bliver disponeret, så de er på gaden, de er der, hvor kriminaliteten sker, end at det nødvendigvis skal handle om murstenene. Det vigtige i min verden må være, hvordan vi sikrer tryghed for borgerne, og der er jeg fuldstændig enig i, at der er brug for, at vi styrker vores politi, der er brug for, at der er mere politi i Danmark, men det er så lige en anden diskussion, og der er man i gang med at uddanne nogle flere, som vi jo har lavet en god aftale om i fællesskab med Dansk Folkeparti.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 77 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 21 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 3 af et mindretal (EL), tiltrådt af et mindretal (ALT, SF og IA). Afstemningen er slut. For stemte 19 (EL, ALT og SF), imod stemte 94 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslag nummer 3 er forkastet. Herefter er ændringsforslagene nummer 1 og 4, stillet og tiltrådt af det samme mindretal, bortfaldet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jo, det er jeg enig i, og det mener jeg sådan set også allerede ligger i den her ordning, altså at der er forskellige krav, alt efter hvor store byggerier det er, og hvor avancerede de er. Men det kan sagtens være, at vi ikke har ramt det rigtigt, sådan som det ligger – det er jo en fælles aftale mellem Socialdemokratiet, Venstre og en række andre partier. Jeg var da også overrasket over, at der, når Foreningen af Rådgivende Ingeniører, og hvem der ellers var rådgivende brancheorganisationer, for 5 år siden stod og sagde, at det nærmest ikke kun gå for hurtigt med at få indført den her ordning, så efter 5 år stadig for få. Og det er jo ikke, fordi der skal bruges tusindvis. Vores vurdering er, at der skal bruges 250 statikere og 250 brandrådgivere, og det har man altså ikke fra branchens side kunnet lykkes med på de 5 år, på trods af at man havde meget travlt med at få det her indført. Jeg synes da, at det maner til eftertanke, at der er så langt et aftræk på sådan en ordning.

Svar:  Ja, og jeg må også sige, at de, der henvender sig til mig, siger, at det her haster, fordi det simpelt hen sætter tingene i stå. Derfor kunne jeg godt her til sidst tænke mig at spørge ministeren: Har ministeren planer om at prøve at lægge nogle løsningsforslag frem, som vi kunne drøfte på tværs af partierne?
Kommentar:  Tak for svaret. Og så vil jeg sige, at det er fuldstændig rigtigt, som ministeren er inde på, at der har været store problemer, og at der fortsat er store problemer, både med forsinkelser og mangel på siddepladser. Det gør jo, at pendlerne, når der er tale om forsinkelser eller måske nogle gange også aflysninger, skal vente utrolig længe på at komme med et tog, hvis der for eksempel kun kører to tog på en time. Det er stærkt utilfredsstillende, at det er på den måde. Der vil jeg sige, at i tilfælde af for eksempel aflysninger må det være sådan, at et tog, som pendlerne ser bare smutte forbi, og som er et gennemkørende tog, i stedet for standser for at tage passagererne med til og fra de pågældende stationer. Der vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren synes, det ville være en god service over for pendlerne, at hurtigtogene for eksempel ved aflysninger stoppede ved alle stationer, således at de ekstraordinært kunne tage de passagerer med, som ellers skulle stå og vente unødig længe.

Svar:  Tak for spørgsmålet. Jeg og, tror jeg, alle, der har taget toget mere eller mindre regelmæssigt, kender situationen med et aflyst tog – og så vil man gerne hurtigst muligt med det næste tog. Jeg kan bare sige, at min forventning da er, at togoperatørerne, i det her tilfælde DSB, gør, hvad de kan for at rydde op efter forskellige brud. Det kan jo være noget, de ikke er herre over. Det kan være signalfejl, som vi ofte har, eller det kan være nedfaldne køreledninger eller andet. Altså, DSB gør, hvad de kan for at få samlet folk op inden for de rammer, de har, for man skal hurtigst muligt tilbage i køreplanen igen, og der er jo hver gang en afvejning af, hvad man bedst muligt kan gøre. Men vi kan forvente og regne med og kræve, at man gør det bedst mulige for at sikre, at man hurtigst muligt får ryddet op af hensyn til de passagerer, der står og venter.