kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Det her er jo i virkeligheden en uhyre interessant snak. Jeg tror bare, at vi også lige bliver nødt til at vende det, som spørgeren sagde indledningsvis, nemlig at det er dårlig jura. Det er vel mere rigtigt at sige, at det er systemfremmed jura, altså fordi det for vores juridiske tradition, den, som jeg og spørgeren er uddannet i, virker meget fremmed. Men for en række af de andre europæiske retssystemer er det her jo den måde, som man fortolker på. Og det giver så anledning til at identificere en anden problemstilling.

Svar:  Jeg vil gerne gå med til at sige, at det bare er fremmed jura. Det er i hvert fald en praksis, som er ukendt i forhold til den danske grundlov, hvor det jo er fuldstændig klart, at dommerne er underlagt loven og derfor ikke skal  skabe  ret. Og derfor ville jeg også gerne have, at ministeren var noget mere klar i mælet, i forhold til hvad vi gør – for det er et demokratisk problem, det er et forfatningsmæssigt problem, at vi har domstole i henholdsvis Luxembourg og Strasbourg, som gang på gang underkender det, som vi i Folketinget demokratisk har ønsket skal være ret.
Kommentar:  Synes ministeren, at det er rimeligt, at ministeren først kunne finde tid i sin kalender den 14. januar 2021 til et samråd om status og vilkår for udbetaling af kompensation, acontoudbetaling og erstatning til de omkring 1.100 minkavlere, når jeg på vegne af Dansk Folkeparti allerede indkaldte ministeren til samrådet den 2. december 2020?

Svar:  Jamen igen: Mange tak til herre Hans Kristian Skibby for spørgsmålet. Og jeg er fuldstændig enig med herre Hans Kristian Skibby i, at samrådsspørgsmål bør besvares, senest 4 uger efter at spørgsmålet er stillet, nøjagtig som det er udgangspunktet i Folketingets forretningsorden. Kigger vi lidt på kalenderen, fra herre Hans Kristian Skibby stillede det her spørgsmål, så har vi – bortset fra juleferien og uge 1, hvor Folketinget ikke var åbent – kun brugt de her 4 uger, som der står i reglerne.  Jeg deler i øvrigt herre Hans Kristian Skibbys holdning til, at det haster rigtig meget med at få de her udbetalinger til minkavlerne i gang så hurtigt som overhovedet muligt, så minkavlerne kan få dækket deres tab og omkostninger. Som jeg var inde på i min tidligere besvarelse i forhold til honorarer for at slå de her mink ned, jamen så er de i gang med at blive udbetalt netop i de her timer. Men der pågår bredere forhandlinger – det var vi også inde på i besvarelsen af det forrige spørgsmål – og det har den allerhøjeste prioritet for regeringen at få lavet en forhandling og en aftale om den fulde og hele erstatning. For når det er på plads, kan vi også gå i gang med at udbetale de resterende penge. Og der er et udestående, også i forhold til tempobonus og i forhold til erstatning for minkskind, som vi først kan få godkendt i EU, når vi har hovedtegningen på plads. Og der håber jeg på, at den gode, konstruktive stil, som blandt andet herre Hans Kristian Skibbys eget parti, Dansk Folkeparti, lagde for dagen i går, fortsætter i de kommende dage, så vi meget hurtigt kan lave en god aftale med en fuld og hel erstatning til de stakkels minkavlere.
Kommentar:  Efter min vurdering fungerer de udvidede behandlingsrettigheder i psykiatrien. De nyeste tal fra Sundhedsstyrelsen viser, at ventetiden i voksenpsykiatrien i 2010 var på 35 dage, altså væsentlig under fristen på de 2 måneder, som gælder for den udvidede behandlingsret. I børne- og ungdomspsykiatrien har indførelsen af de udvidede rettigheder blandt andet betydet, at flere børn og unge undersøges og behandles, men der er samtidig i perioden, som vi også var inde på tidligere, sket en stigning i antallet af børn og unge, som henvises til psykiatrien. Det er en stigning, der skyldes en række forskellige ting, blandt andet bedre diagnosticering og behandling, massiv efterspørgsel og dermed en massiv vækst i patienttilgangen. Det betyder, at den stigende aktivitet i børne- og ungdomspsykiatrien ikke er afspejlet i ventetiderne endnu, men jeg håber og tror på, at midlerne til nedbringelse af ventetiden, som vi har afsat, og styrkelsen af samarbejdet om børn og unge med psykiske sygdomme, som vi jo netop har prioriteret i vores aftale, vil give kortere ventetid. Den nuværende lovgivning om de udvidede rettigheder skal jo evalueres i september, når vi når om på den anden side af nytår og ind i det nye år. På den lidt længere bane har regeringen også planer om en række initiativer, som skal imødekomme udfordringerne i psykiatrien, herunder ventetiderne i børne- og ungdomspsykiatrien. I begyndelsen af det nye år vil regeringen nedsætte et udvalg, som skal komme med anbefalinger om, hvordan behandlingen af mennesker med psykiske lidelser tilrettelægges og gennemføres bedst muligt. Med afsæt i det udvalgs anbefalinger vil regeringen udarbejde en samlet langsigtet plan for den fremtidige udvikling og udbygning af psykiatrien. Herudover har regeringen en vision om, at psykiatriske sygdomme skal ligestilles med fysiske sygdomme. Fremover skal mennesker med psykiske og fysiske sygdomme altså have den samme ret til behandling. I foråret 2012 vil regeringen fremsætte lovforslag om en differentieret behandlingsgaranti, som vil betyde, at patienternes ret til udvidet frit sygehusvalg fremover differentieres efter sygdommens alvor. Sondringen mellem alvorlig og mindre alvorlig sygdom skal være fagligt begrundet, og i arbejdet skal vi tage såvel de somatiske som de psykiatriske sygdomme med. Og det faglige arbejde ligger hos Sundhedsstyrelsen.

Svar:  Tak. Behandlingsgarantien har jo været en effektiv patientrettighed på det somatiske område, og jeg kan så forstå, at ministeren vil lave en langsigtet plan. Nu bliver jeg så nødt til at spørge: Hvornår er den færdig?
Kommentar:  Jeg vil igen gentage, at det simpelt hen ikke giver mening at blande forsvarets hjælp, uanset om det er callcentre, smitteopsporing, optælling af mink eller hjælp til bortskaffelse af mink, ind i den store diskussion, der handler om aflivning af mink og hjemmelsgrundlaget for det. Forsvaret har opereret efter forsvarslovens § 7 og beredskabet efter beredskabslovens § 8. Sådan foregår det i rigtig, rigtig mange sammenhænge, når forsvaret skal ud og hjælpe med at løse opgaver. Selvfølgelig bliver det sikret, at der er hjemmelsgrundlag, når forsvaret drager ud på opgaver.

Svar:  Nu prøver jeg en tredje gang: Hvem gav ordren om at sende danske soldater ud på gårde med raske mink?
Kommentar:  Jeg tror, jeg har fået sendt et meget klart signal til KL, og jeg oplever, at de reagerer på det. Jeg har selvfølgelig sendt det meget klare signal, at hvis tilsynet fortsat skal ligge i kommunerne, skal der rettes op på det her. Det er man meget bevidst om i KL, og derfor er man jo også gået sammen med mig om at skrive det brev, som så udgår til landets kommuner i morgen. Man er klar til at påtage sig ansvaret og få løftet opgaven. Det synes jeg er en god ting, for for mig er det vigtigt, at vi finder en løsning hurtigt, at vi hurtigt får det her system, som vi altså har reguleret i lovgivningen, til at være gældende og til at fungere. Og jeg tror, at dialog og samtale, blandt andet med KL, hvor vi også meget tydeligt markerer over for hinanden, hvad vi forventer af hinanden for at løfte opgaven og ansvaret sammen, er det, der er vejen frem. Derfor tror jeg faktisk, at partnerskabet, som jeg ser det, afløser mange års evig snak om, at kommunerne ikke gør det godt nok, og svar tilbage fra kommunerne om, at det også er, fordi de ikke har nogen penge. Jeg lægger op til en anden vej, hvor vi i fællesskab og partnerskab løser opgaverne.

Svar:  Tak. Finder ministeren, at kommuner, der ofte klager over dårlig økonomi, udnytter skatteborgernes penge optimalt, når der ikke følges op på, om penge til opholdssteder bruges bedst muligt, og at pengene dækker de faktiske udgifter, der er forbundet med en anbringelse?
Kommentar:  Jeg kan fortælle, at den største gruppe, vi har i udsendelsesposition, som det hedder, er iranere, og dem har vi problemer med at sende hjem med tvang, og det er totalt uholdbart. Jeg tør slet ikke fortælle, hvor mange penge vi bruger på det: 300.000 per snude, der opholder sig på udrejsecentrene. Det er meget, meget dyrt, og derfor skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi overhovedet kan. Men jeg tror også, spørgeren og jeg er enige om, at vi først og fremmest skal gøre det, der virker. Jeg må indrømme, at jeg ikke lige kender udviklingspolitikken over for Iran, og jeg ved ikke, om vi bruger nogle penge der. Men hvis det overhovedet kan give mening, er regeringen indstillet på både at bruge visumrestriktioner, udviklingspolitik og alt andet, vi har i værktøjskassen, for at få det her til at fungere bedre.

Svar:  Så vil jeg bede regeringen og meget gerne med ministeren i spidsen om at komme med en handlingsplan, som jeg vil rykke for her i Folketinget, og det behøver ikke nødvendigvis være i den mundtlige spørgetid, det kan også være på et samråd, eller hvad ved jeg, hvor ministeren kommer mere konkret ind på, hvad det er for nogle lande, vi giver den her bistand, samtidig med at det er lande, som ikke vil tage imod egne borgere, og hvor konkret ministeren og regeringen vil være i forhold til at sige: Nu smækker vi altså pengekassen i, uanset om det er den ene eller den anden form for bistand. For det er jo også sådan, at selv om der bliver sagt, at det er humanitær bistand, så ved vi også udmærket godt, at det i mange tilfælde – desværre – også går i de forkerte lommer.
Kommentar:  Altså, når vi nu er bagud med i hvert fald 800 t kvælstof, der skulle være udledt mindre, er vi jo nødt til at gøre noget for at sikre, at det bliver opfanget. Og det er det, vi gør fra 2020 frem for at sidde og vente til 2021. Men vi indgår gerne i en dialog med Venstre om, hvad der så skal ske fra 2021 og fremefter, for der er også behov for en stor indsats for at reducere kvælstofudledningen.

Svar:  Jamen vi peger jo på, i stedet for at komme med fremrykning af efterafgrøder, at man så lige præcis kunne bruge anden halvleg til nogle af de andre virkemidler, og det er det, jeg hører ministeren ikke er meget for. Men helt konkret: Vil ministeren være med til at udskyde de her ekstra krav, altså undlade fremrykningen – sætte den, hvor den hører hjemme – og så trække nogle af de andre muligheder ind i stedet for, så vi netop kan løbe de 800 t hjem?
Kommentar:  Nu er det jo sådan med de her onsdagsspørgsmål, at de er her for at få afklaret ministerens holdning til emner, som interesserer Folketinget. Og det interesserer mig vældig meget, hvad der er ministerens holdning som liberal minister, som indledte med at sige, at plejen skal tage udgangspunkt i den enkelte. Så mit spørgsmål er, om det er ministerens holdning, at der er brug for flere muligheder for tvang i ældreplejen, eller om der er behov for, at der skal være mindre tvang i ældreplejen.

Svar:  Igen må jeg sige, at det er meget vigtigt for mig, at de regler, vi har, afspejler de udfordringer og dilemmaer, som plejepersonalet står i, og som vi hører om. Der sker løbende en udvikling af de her nye tryghedsbaserede velfærdsteknologier, og derfor skal vi også se på, om reglerne er fulgt med. Nogle velfærdsteknologier kan for eksempel skabe øget tryghed omkring mennesker med demens og samtidig føles mindre indgribende for den demensramte borger. Samtidig synes jeg også, det er vigtigt at få set på behovet og mulighederne for de nye nationale retningslinjer omkring brugen af alarm- og pejlesystemer, for eksempel gps.
Kommentar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1-3 af beskæftigelsesministeren som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Ønsker nogen at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jamen det står helt klart, at regeringen lytter til den klare risikovurdering, der er kommet fra Statens Serum Institut og sundhedsmyndighederne, om, at det at have minkavl og et stort reservoir af mink i Danmark giver en betydelig smitterisiko og er til fare for folkesundheden, på samme måde som mulighederne for mutation er det med så stor en minkpopulation. Det fremgår jo bare stadig væk ikke, om Venstre tager den risiko seriøst. Regeringen gør i hvert fald, for i sidste ende er vi i de beslutninger, vi tager, nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at standse smitten med corona, også når det gælder smitte via mink.

Svar:  Jamen selvfølgelig tager vi det også dybt alvorligt i Venstre. Det tror jeg at vi har vist meget, meget tydeligt med vores interesse for sagen. Vi har også bedt om at få tingene oversendt tidligere. Det er jo først nu, at der begynder at komme lidt bevægelse i det, så vi kan få nogle flere oplysninger. Nu er der kun kort tid tilbage til det sidste spørgsmål, men der var malet et billede op af det, også i forhold til risiko og usikkerhed. Og eksperterne er ikke enige. Og man får et billede af, at det kunne blive et nyt Wuhan med stor betydning for den globale situation på sundhedsområdet. Så fik vi at vide forleden, at smittetrykket ikke var steget. Er ministeren så ikke enig i, at det ikke hænger helt sammen?
Kommentar:  Tak for det. Spørgsmålet lyder: Har ministeren intentioner om, at man i udarbejdelsen af Naturnationalpark Fussingø vil tilgodese og opretholde den nuværende adgang til området for de nuværende brugere, der dagligt færdes i området på to hjul, to ben og fire ben?

Svar:  Tak for spørgsmålet. De kommende naturnationalparker i Gribskov og Fussingø skal være med til at styrke naturen og biodiversiteten, sådan som vi lige talte om, og så skal de samtidig give nye, spændende friluftsmuligheder. Så hegnet skal holde dyrene inde, men altså ikke holde folk ude, tværtimod. Det tror jeg er meget vigtigt at få understreget i dag, fordi jeg jo selvfølgelig også har lyttet til den debat, der er. Det er lagt til grund i den politiske aftale, at der vil blive opsat de her ydre hegn og også udsat store græssere, men der er ikke på nuværende tidspunkt taget stilling til, hvor hegnet konkret skal stå, og hvilke dyr der skal sættes ud, fordi det netop skal ske i en proces sammen med både de nationale grupper, men også i samarbejde med lokale foreninger, borgere og interesseorganisationer. Jeg har tidligt i processen inviteret til både virtuelle informationsmøder og skovvandringer, hvor lokale borgere og borgergrupper har fået mulighed for at komme med input til arbejdet, og nu er det strukturerede arbejde også gået i gang, og jeg havde som sagt selv mulighed for i mandags at mødes med en række af dem, der er aktive på alle mulige friluftsmåder, ved Fussingø. Derudover er der nedsat en videnskabelig arbejdsgruppe med forskere og eksperter, en interessentarbejdsgruppe med repræsentanter fra nationale organisationer, som repræsenterer friluftsliv, naturbeskyttelse og erhvervsinteresser, og så de her lokale projektgrupper med repræsentanter fra lokale aktører. I forhold til hele friluftsdelen ligger det mig meget, meget på sinde, at man selvfølgelig skal kunne have et godt fritidsliv, også de steder, hvor vi skal have naturnationalparker, og derfor er der som sagt også et behov for at understrege det i dag. Så for mig er det et både-og; det er ikke et enten-eller. Selvfølgelig skal der være adgang og friluftsmuligheder. Præcis hvordan man skal gøre det på en god måde, er det, man er i gang med at diskutere nu også lokalt i de projektgrupper, der er nedsat, så der er plads til alle. Tak.
Kommentar:  Forskellen er jo, at hvis man kører med en realvækst på 0,6, har man 3 milliard kroner mere, end hvis man kører med et udgiftsstop. Hvis man kører med mere end 0,6, har man endnu mere. Hvis man kører med en mellemproportional, har man lidt mindre. Det er jo forskellen. Men hvis der ligger det i det, statsministeren nu siger, at statsministeren giver et løfte til befolkningen om, at regeringen, inden den rammer næste valgkamp, vil lægge en konkret plan frem, som viser, hvordan man bringer den her realvækst på 0,6 procent, altså de 60 øre mere per 100 kroner, som statsministeren har i forhold til dem, jeg har, i spil: hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til sygehuse, hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til ældreområdet, hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til forskning, hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til infrastruktur, hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til kollektiv trafik – altså alle de steder, hvor regeringen vil skabe et billede af, hvor langt deres 60 øre rækker længere end Venstres – så er det et løfte, jeg meget gerne vil pille ned, fordi det vil simpelt hen være et stærkt afsæt for næste valgkamp. Jeg tror, det vil vise, at uanset om man har de 60 øre eller ej, så bliver det en udfordring at få dem til at række. Medmindre man har viljen til fortsat at lave reformer, disponere nogle ting om, flytte nogle af de 800.00 ind i fællesskabet, så kommer de 60 øre heller ikke til at række i forhold til de forventninger, danskerne har. Men jeg har taget det her løfte ned, det er noteret. Vi glæder os til at se den plan fra regeringen.

Svar:  Skal det forstås sådan, at Venstre siger ja til, at de vil lægge en plan frem for nulvækst, altså hvordan nulvækst ser ud over de næste 5-6 år, hvordan de vil spare – er det 4 milliard kroner, det plejer at være – på beskæftigelsesindsatsen? Vil Venstre nu i dag forpligte sig til at lægge en plan frem, så vi endelig kan se, hvad det er, Venstres politik egentlig indeholder, for indtil videre har der været masser af snak om det? Nulvækst betyder i virkeligheden ikke særlig meget, det har ikke nogen konsekvenser, og 3 milliard kroner ekstra har åbenbart heller ikke nogen konsekvenser for nogen som helst. Men vil Venstre ikke i dag give det løfte, at man lægger en plan frem, så borgerne kan se det? Hvad betyder nulvækst, hvad er det for en velfærd, vi skal have mindre af, hvad er det for nogen ansatte, vi skal have færre af i den offentlige sektor? Det skylder Venstre at sige til befolkningen.
Kommentar:  Sagen med tomme operationsstuer kender jeg fra pressen, og sagen her fra Holbæk kender jeg fra pressen og fra fru Liselott Blixt, men jeg har ikke derudover sat mig konkret ind i de sager. For begge sagers vedkommende vil jeg da gerne sige, at det ikke umiddelbart lyder optimalt, men umiddelbart betyder altså, at det kan være, at der er nogle gode forklaringer ude hos de lokale ledelser, som under alle omstændigheder er dem, der har ansvaret. Så vi skal passe på med, at vi ikke hiver konkrete sager ind i Folketingssalen.

Svar:  Jeg ved godt, at der er mange, der siger, at man ikke skal tage enkeltsager op, men enkeltsagerne belyser netop nogle af de problemer, vi har i sundhedsvæsenet. Og når nu det i hvert fald er Dansk Folkepartis prioritet, at vi ser på, hvordan det går de enkelte patienter, så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om det her er noget, ministeren måske vil gå videre med til regionen, når man nu sidder og laver økonomiaftaler og de aftaler, man ellers laver med den.
Kommentar:  Men det er jo så ikke virkeligheden, fordi virkeligheden er den, at der ikke er nogen borgere, uanset hvilken baggrund eller aldersgruppe de har, der kan gå direkte på et apotek og købe medicin og få tilskud. Faktum er, at de går igennem lægen, lægen skriver en recept, og den kommer de ned med på apoteket. Jeg kan ikke forestille mig, at en læge med respekt for sig selv udskriver en recept til en borger, medmindre der er en årsag til, at borgeren har brug for medicinen, og dermed er tilskudsberettiget.

Svar:  Men lad os nu prøve at tage udgangspunkt i en gigtpatient. En gigtpatient vil have behov for smertestillende medicin, og det er meget typisk håndkøbsagtigt smertestillende medicin. Så kan patienten få tilskuddet, uanset gammel eller ny ordning. Men hvis det er et spørgsmål om, at en patient ikke har gigt, en borger ikke har gigt, men borgeren en gang imellem har hovedpine, så kan den samme patient få tilskuddet, blot fordi den person er pensionist efter den gældende ordning fra før 2003. Det synes vi ikke er rimeligt.
Kommentar:  Nu har jeg jo flere års erfaring inden for dansk erhvervsliv og har også været ansat som virksomhedsleder inden for fødevarevirksomheder. Noget af det, som er afgørende, er jo, at man har et hjemmemarked. Ellers er der ikke nogen mening i, at man har en produktion i Danmark. Der skal være et hjemmemarked som en grundlæggende basisomsætning i virksomheden. Derfor skal man jo huske, at hvis ikke man har et hjemmemarked, er der ingen grund til at producere i Danmark, fordi vi har høje lønninger, høje afgifter og så videre Derfor er der jo mange, der så vil sige, at så må de da vælge at placere deres produktionsvirksomhed tættere på deres kunder og dermed få en mindre udgift til distribution af varerne, færre lastbiler, der kører langt, færre flyvemaskiner, der flyver langt, færre tog, der skal køre langt. Det er ganske almindelig sund common sense inden for dansk erhvervsliv. Anerkender ministeren ikke, at det netop er det, der er problemet? Altså, hvis man ikke er god ved de her virksomheder på dansk grund, hvis man ikke sørger for, at de kan afsætte deres varer på et nationalt marked, samtidig med at de har en afsætning uden for Danmark, har de meget få begrundelser for at blive i Danmark.

Svar:  Tak for spørgsmålet. Det er vigtigt for mig at understrege, at regeringens politik ikke er at forbyde flødeboller eller forbyde marmelade. Min helt klare vurdering vil være, at der også fremover vil blive solgt ganske mange flødeboller og ganske meget marmelade i de danske supermarkeder, og heldigvis for det da. Regeringens politik er at skabe en tilskyndelse til, at vi alle sammen forbruger lidt mindre af de sukkerholdige produkter. Derfor har vi planlagt at udvide chokoladeafgiftsloven med en afgift på tilsat sukker. Der lytter vi meget til erhvervslivet, lad mig sige det klart og tydeligt. Det gælder bredt i erhvervslivet, og det er også derfor, at regeringen har lagt vægt på en god og inddragende proces, hvor vi giver os tid til at udvikle en afgiftsmodel, som imødekommer flest mulige hensyn netop for at sikre den rette balance mellem hensyn til folkesundhed, hensyn til beskæftigelse og naturligvis sikring af det provenu, som vi har forudsat i finanslovaftalen for 2012.
Kommentar:  Jeg synes bestemt, at herre Ole Birk Olesen skal have sin kærlighed til offentlige arealreservationer intakt og for sig selv. Jeg mener som sagt også, at det en gang imellem er nødvendigt. Jeg synes bare, at i det her tilfælde har den været der i næsten 50 år. Jeg øjner ikke skyggen af et politisk flertal, der – af mange forskellige grunde – kunne finde på at pløje en ny motorvej ned igennem området. Jeg ser en masse alternativer til at løse de trængselsproblemer, som ordføreren nævner. Men lad mig bare repetere det sidste spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at hvis der skal være rigtig samfundsøkonomi i en hel Ring 5, kræver det noget tung transittrafik fra Sverige?

Svar:  Nej, det er fuldstændig forkert. De seneste beregninger på samfundsøkonomien i at anlægge en Ring 5 forudsætter ikke, at der kommer tung trafik fra Sverige. Alligevel opererer de med en intern rente på omkring 11 procent, hvilket er et rigtig, rigtig flot tal. Det er sågar flottere end det for Frederikssundsmotorvejen, som i forvejen har et flot tal. Det er cirka lige så flot som en forlængelse af Hillerødmotorvejen til Hillerød. Så der er en rigtig god samfundsøkonomi i det her, også selv om der ikke kommer tung trafik fra Sverige. Det er ikke på grund af tung trafik fra Sverige, at jeg og Liberal Alliance synes, at det er nødvendigt at bevare den her arealreservation. Det er af hensyn til nordsjællænderne, for på et tidspunkt får de problemer med at komme ind til København, hvis der ikke tænkes i at skaffe noget mere vejkapacitet i Nordsjælland.