kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Der skal ikke være flere analyser og store rapporter. Der er brug for, at nogle mennesker, som har forstand på jernbanen og holder af jernbanen, sætter sig sammen og kigger på de mange rapporter, vi har i forvejen, kigger på dem i sammenhæng og får lavet en samlet plan for jernbanens udvikling. Det tror jeg er meget fornuftigt at gøre, specielt i den aktuelle situation med de udfordringer, som er blevet nævnt her. Jeg er fuldstændig enig i, at der er brug for konkrete løsninger. Venstre glæder sig til i morgen, hvor vi starter på forhandlingerne om blandt andet elektrificering af banen til Esbjerg. Det hilser vi meget velkommen. Det er vores forudsætning, at vi ikke finansierer tingene ved at kannibalisere de indgåede forlig. Men jeg er sikker på, at vi sammen nok skal finde frem til andre finansieringsmuligheder. Venstre er, som jeg tidligere i dag sagde her i salen, klar til også at deltage i en oprydning med hensyn til IC4-tog, for den tid kommer meget snart, hvor vi bliver nødt til at hugge den gordiske knude over, og vi må så se, hvad det ender med. Men vi er klar til at lægge ryg til sådan en beslutning, og den kommer forhåbentlig i form af et bredt forlig i starten af 2012, så vi kan komme ud over stepperne med jernbanemateriellet. For selvfølgelig er det fuldstændig utåleligt for blandt andet de mange tusinde pendlere, som må stå som sild i en tønde hver eneste morgen, ja, nogle må stå på perronen og se toget køre forbi. Så der skal vi sammen have fundet frem til nogle løsninger her og nu, men det ændrer ikke noget ved, at det er fornuftigt også at tage det lange lys på, når det drejer sig om jernbanens udvikling. Det er trods alt rigtig mange milliarder kroner, der skal investeres.

Svar:  Jeg vil gerne udtrykke min store glæde over, at Venstre nu vil gå konstruktivt ind i det her arbejde ved at lave løsninger på området, selv om det ikke gik så godt ved de sidste forhandlinger. Vi lagde et konkret forslag frem om at starte på elektrificeringen, og venstre trak stikket ud. Men det er positivt, at Venstre møder op i morgen med det gode humør og vil være med til at finde løsninger. Så siger Venstres ordfører, at der ikke skal laves flere analyser. Men er det, der står i den første linje i det her beslutningsforslag, ikke nærmest, at det her udvalg skal nedsættes for at lave analyser og vurderinger? Altså, skulle vi ikke hellere handle på baggrund af den viden, vi har nu? Der er brug for elektrificering, og der er brug for et løft af den kollektive trafik. Lad os komme i gang.
Kommentar:  Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet. Vi har jo en forligskreds omkring fødevareforlig, hvor vi både forholder os til kontrol og forholder os til nye indsatser, og hvor vi vurderer, hvor der er størst risici for forbrugerne. Det kan være i forhold til at iværksætte kædekontrol eller mere målrettet kontrol. Det foregår der jo en lang række initiativer på under Fødevarestyrelsen, som vi blandt andet drøfter i fødevareforligskredsen. Så det vil jo typisk være der, vi vil adressere det.

Svar:  Det lyder også godt. Det er jeg faktisk også godt tilfreds med. Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, om ministeren selv har nogle ting, som han vil byde ind med i det arbejde. Ministeren ved jo godt, at ministeren kan sætte gang i noget, hvis han vil, og jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor højt det her står på ministerens liste over, hvad der er vigtigt. For jeg synes, det er vigtigt, at forbrugerne får det, der står på etiketten.
Kommentar:  Jeg tror, at kommunalbestyrelsen på Læsø vil sige, at det er en helt ekstraordinær situation, at de er nødt til at aflevere et budget med så stort et underskud. Og i andre kommuner kigger man selvfølgelig på struktur og forskellige andre ting, hvis man pludselig bliver udfordret af begivenheder – det kan vi se. Så er der en kamp om, om man er nødt til at lukke skoler eller noget andet. Hvad er det, ministeren forestiller sig man skal lukke? Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at man kun har én skole på Læsø, man har kun ét plejehjem og så videre Hvordan er det, ministeren, der sidder herovre på sin stol i København, ser for sig, at man kan lave et budget på Læsø med de midler, de er tildelt, så det går i balance?

Svar:  Først og fremmest er det vigtigt, at vi holder fast i det kommunale selvstyre og ikke laver en illusion for befolkningen om, at det er økonomi- og indenrigsministeren, der skal lave budget for de 98 kommuner. Det er kommunalbestyrelserne, der skal gøre det. Jeg har haft et møde med Læsøs borgmester og administrative ledelse og fået mulighed for at høre om deres situation. Vi har tildelt et særtilskud, som er højere i 2019, end det var i 2018, og vi foreslår en overgangsordning, som Læsø Kommune også vil få glæde af. Det er bare, så det står fuldstændig klart, at det er det, der er de faktuelle omstændigheder. Så er jeg jo selvfølgelig, ligesom herre Bjarne Laustsen, oplyst om, at det er svært at spare en skole, hvis der kun er én – det anerkender jeg til fulde – men vi har jo fra Økonomi- og Indenrigsministeriets side sagt, at nu har vi en dialog med Læsø Kommune omkring at se på, hvad man egentlig kan gøre i forhold til budgettet, og det er så den dialog, der pågår nu. Og så vil det jo være forkert af mig at drage konklusioner, inden den dialog er tilendebragt.
Kommentar:  Grunden til, at jeg stiller spørgsmål til ministeren, er, at nu kommer jeg fra Fyn, og på Fyn mener vi, at vi faktisk er blevet rimelig hårdt ramt, fordi rigtig, rigtig mange lokale politistationer er blevet lukket og blevet de der såkaldte politibutikker, som folk egentlig ikke aner hvad er. Når man spørger rundtomkring, siger folk, at det er, fordi Fyn er ramt rimelig hårdt på økonomien i forhold til rigspolitichefen, og det, jeg godt vil spørge justitsministeren om, er, om justitsministeren vil prøve at undersøge, om det er en retmæssig fordeling i forhold til byerne, når vi nu taler om, at man er i gang med at lukke politistationer, og om Fyn eventuelt er blevet ekstra hårdt ramt?

Svar:  Jeg er lidt usikker på spørgsmålet, altså om jeg skal forstå det sådan, at det er den økonomiske tildeling til kredsen, som bør være anderledes i forhold til andre kredse. Det kan man altid kigge på, og jeg er helt sikker på, at hvis man spørger en hvilken som helst politikreds, vil de sige, at de har nogle særlige udfordringer i deres kreds. Det vigtigste for mig vil jo være, at man selvfølgelig kan løse opgaven, og at man har den økonomi til det, man skal have. Det er nok sådan, jeg bedst kan svare lige umiddelbart, for jeg sidder jo ikke lige og fordeler økonomien på de enkelte politikredse. Det er der jo lavet en aftale om.
Kommentar:  Først og fremmest vil jeg gerne rette en desværre meget, meget udbredt misforståelse, nemlig at det udvidede frie sygehusvalg skulle være en behandlingsgaranti. Det er det ikke. Det udvidede frie sygehusvalg er derimod en patientrettighed – det skulle også være fremgået af den tidligere debat, vi har haft i dag – som den her regering sammen med Dansk Folkeparti har givet patienterne. Kan det offentlige sygehusvæsen ikke levere varen inden for 1 måned, og findes der et privat alternativ, som har aftale med Danske Regioner, så kan patienten vælge at blive behandlet der på det offentliges regning. Det er selvfølgelig altid meget beklageligt, hvis nogle børn oplever lang ventetid til behandling på et offentligt sygehus, navnlig hvis der ikke er et offentligt eller privat sygehus, der tilbyder behandlingen hurtigere. Børn er ganske enkelt en særlig patientgruppe med særlige behov, og derfor påhviler det sygehusene som en vigtig opgave at sikre, at ingen børn venter unødigt længe på at få behandling. Jeg kan imidlertid forstå, at spørgsmålet, som fru Liselott Blixt stiller, refererer til et helt konkret tilfælde, nemlig til Holbæk Sygehus, der for at undgå budgetoverskridelser har valgt at udskyde ikkeakutte behandlinger til næste år. Der er derfor tale om et lokalt planlægningsproblem og ikke et problem, der gælder helt generelt for landets børneafdelinger, sådan som spørgsmålet ellers kunne antyde. Det er Holbæk Sygehus' ansvar at prioritere ressourcerne over hele budgetåret, herunder løbende at tilpasse aktiviteten til kapaciteten, for eksempel ved at henvise til andre regionale tilbud, sådan at det sikres, at den samlede regionale kapacitet anvendes optimalt. Hvad angår de børn, der aktuelt venter på behandling på Holbæk Sygehus, vil jeg bare gerne gøre opmærksom på det helt almindelige frie sygehusvalg, som betyder, at patienterne frit kan vælge, hvilket offentligt sygehus de ønsker at blive behandlet på. På den måde kan forældre undgå ventetid i Holbæk ved at tage et andet offentligt sygehus med den korteste kø.

Svar:  Nu står vi med det her 2-årige barn, hvis forældre af Holbæk Sygehus har fået at vide, at selv om barnet er sløjt og har konstant hovedpine, så får det en tid den 22. februar 2010. Mener ministeren, at det er optimalt, samtidig med at lægen siger, at man sender personalet på afspadsering i december måned?
Kommentar:  Som jeg også indledte med at sige, skal der selvfølgelig være en økonomisk fordel ved at tage et lønnet arbejde. Det siger sig selv. Og det er også det, hele vores skattereform går ud på. Det er jo derfor, det er lykkedes os at sikre, at vi reducerer det antal af personer, som tjener under 2.000 kroner på det, fra 150.000 til 95.000. Det er det, som vores fælles skattereform sikrer. Det er et stort tal, og det har man kun kunnet opnå, fordi vi også har taget nogle temmelig store beslutninger om det her spørgsmål. Jeg synes, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, men vi er også nødt til at tage to ting i betragtning: For det første skal det jo ikke være sådan, at man kan modtage offentlige ydelser, hvis man er i stand til at tage et lønnet arbejde og det arbejde i øvrigt er der. Vi skal ikke have nogen blødsødenhed med hensyn til at stå til rådighed. For det andet er der et spørgsmål, som jeg også synes Venstre skylder et svar på. Det er: Hvad er det, der kan gøre, at det bedre kan betale sig at arbejde? Hvis man ikke har nogen penge til at sætte skatten yderligere ned – det har Venstre jo ikke anvist – er der kun én vej, og det er at sætte størrelsen af de offentlige ydelser ned, at fjerne nogle af de ting, som familier med børn får, og dermed gå direkte og med åbne øjne ind i en situation, hvor vi får flere fattige familier, flere fattige børn. Er det det, Venstre gerne vil?

Svar:  Vi har jo meget klart sagt, at vi synes, at der skal være en større forskel på at arbejde og ikke at arbejde. Det er derfor, vi har sagt: Lad os lave et nyt, moderne kontanthjælpsloft, lad os investere pengene i at sætte skatterne nederst Jeg må bare konstatere, hvis det er sidste gang, jeg har ordet her og nu – det er det, formanden nikker, og det kan jeg  ikke  høre ( Munterhed ) det kan jeg bare se; man skal holde sig venner med de rigtige – at selv om regeringen til en start syntes, at det var et problem, og derfor nu også står og praler med, at man har gjort noget ved det, har man altså ikke nogen bud på at gøre problemet endnu mindre. Man vil åbenbart stiltiende acceptere, at når vi om 10 år har indfaset, hvad vi har aftalt i fællesskab, har vi fortsat en kvart million danskere, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde. Man vil åbenbart passivt acceptere en stigning i antallet af kontanthjælpsmodtagere – op til 47.000 under krisen – samtidig med at vi har set en endda større stigning i antallet af østeuropæiske medarbejdere i Danmark, helt op til 49.000. Og man vil ikke gå ind i at få løst det problem, må jeg desværre bare konstatere.
Kommentar:  Jeg mener ikke, at det er en fair fremstilling af regionernes kompetence. Regionerne er dem, der nu sidder med opgaven. De har udviklet store færdigheder på det her område. Det er dem, der løbende skal vurdere, hvordan de 400 million kroner bliver brugt bedst. Nogle steder er det bedst at bruge dem på oprensning, nogle steder er det bedst at bruge dem på overvågning og monitorering og til at sikre, at forureningen ikke løber ud, fordi det simpelt hen er voldsomt dyrt og kan være en miljømæssig ulempe at begynde at rense den op. Sådan er det så svært og sørgeligt med de jordforureninger, vi har i Danmark, at hvis vi skulle rense alle sammen op, ville det koste os 14-15 milliard kr, og jeg er ikke sikker på, at vi ville få samfundsøkonomisk mest ud af at sige, at vi skulle bruge alle de penge. Derfor bliver vi nødt til at prioritere, og der bliver brugt – i en krisetid – 400 million kroner på at oprense jordforurening. Det synes jeg er mange penge, og jeg stoler på, at regionerne har kompetencen til at fordele dem rigtigt.

Svar:  Tak, herre formand. Vi behandler her i dag et lovforslag om en justering af beskæftigelsestilskuddet til kommunerne. Lovforslaget vil justere på loven om beskæftigelsestilskuddet, som har været gældende siden 2010. Som følge af loven fra 2010 er der sket store ændringer i ansvarsfordelingen mellem kommune og stat. På baggrund af ændringerne har en tilpasning af den gældende lov været nødvendig. Loven skal tilpasses, da den kun på den måde vil fungere bedst muligt. Loven fra 2010 har ikke tilstrækkeligt kompenseret for kommunernes udgifter til forsikrede ledige. Samtidig har loven ikke afspejlet udgiftsudviklingen i forsikrede ledige for de respektive landsdele. Situationen for den enkelte kommune har derfor været præget af stor usikkerhed. Dette lovforslag vil bidrage til, at man nu får udlignet på bedre vis. Samtidig vil lovforslaget medføre en forenkling af processen bag beskæftigelsestilskuddet og bidrage til en øget gennemsigtighed. Venstre hilser selvfølgelig en forenkling af processen velkommen. Vi mener, at det er altafgørende, at loven tilpasses den udvikling, som vi har på området. Lovforslaget er fremsat på baggrund af en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Venstre den 27. april 2012. På baggrund af den aftale støtter Venstre selvfølgelig dette lovforslag.
Kommentar:  Jeg er egentlig lidt forundret over, at jeg skal stå og lytte til sådan nogle selvfølgeligheder om, at hvis man er i et forlig, kan man tale med ministeren og sådan noget. Det giver jo sig selv. Jeg kan i øvrigt oplyse, at der nu her i forlængelse af spørgetimen afgår et brev fra mig selv, herre Kristian Thulesen Dahl, herre Lars Barfoed og herre Anders Samuelsen til klima- og energiministeren med et ønske om at få en snarlig drøftelse af så vel ambitions- som omkostningsniveauet i dansk klima- og energipolitik. Og det er jo på baggrund af de her, man kunne godt kalde det bristede forudsætninger, og det er sådan set det, jeg prøver på at få statsministeren til at mene noget om, sige noget om, forholde sig til frem for at stå og skose mig for noget med noget zigzagkurs. Er det ikke sådan, at der var en forudsætning om, at EU's CO 2 -kvoter kostede noget, der ligner 2½ gang mere, end de gør nu, dengang vi indgik aftalen? Er det ikke sådan, at amerikansk skifergas er nede på en tredjedel af prisen af det, der var forudsat? Er det ikke sådan, at verdensmarkedsprisen på fossile brændstoffer derfor er faldet, og er det ikke sådan, at den regning, der var beregnet til at være 1.300 kroner per husstand, nu forventelig ligger på 3.500 kr.? Og passer det ikke, når jeg siger med henvisning til det her gartneri, at de nu betaler 45.000 kroner i PSO per medarbejder mod noget, der ligner en fjerdedel bare året før? Og skal det bare parkeres?

Svar:  Jeg synes da, det er fair nok, hvis Venstre har ændret holdning i den her sag. Jeg kan ikke svare så meget andet, Venstre har jo tydeligvis ændret holdning. Jeg ærgrer mig bare over, hvis man ikke helt kan regne med Venstre i de her diskussioner, for Venstre har jo også indgået et forlig. Jeg synes jo, at hvis der er en afgift, man vil ændre, og man i øvrigt stadig væk har de samme energi- og klimapolitiske mål, må man jo komme og fortælle, hvordan det så skal finansieres, og det vil jeg så gentage. Jeg beklager, hvis herre Lars Løkke Rasmussen synes, det er forkert at invitere ham til et møde, altså ikke hos mig, men hos den relevante minister, for det er jo det, det handler om. Er man i en aftale, som Venstre er, og siger man i øvrigt ja til, at den aftale vil man gerne fortsat være en del af, så har man jo altid adgang til at fortælle det, hvis man ikke bryder sig om måden at indrette afgiften på. Så må man jo fortælle, hvordan man så ellers vil gøre det. Det, jeg hører, desværre, er, at Venstre prøver at opfinde nogle nye argumenter og ikke giver særlig gode forklaringer på, hvordan man så vil finde pengene på det her område. Men igen skal jeg sige, at vi er helt åbne, og at vi gerne vil diskutere det her spørgsmål med Venstre, for Venstre har jo selv været med til at sætte de her målsætninger vedrørende klima- og energi.
Kommentar:  Det er så fint, men det er bare ikke børnene, der har valgt det. Så børnene bliver straffet for noget, deres forældre har gjort – måske gjort. Det er det, vi er lodret uenige med Socialdemokratiet om. Man må så bare konstatere, at vi ikke kan få noget svar. Der sidder pårørende her i Danmark, der gerne vil vide, hvad der skal til, for at deres børn, børnebørn i Syrien kan komme hjem, men vi kan ikke få at vide, hvad de skal dokumentere, og jeg synes, at regeringen burde overveje, om ikke de kunne fremlægge, hvad der skal til, for at et barn eller flere børn kan blive hentet hjem.

Svar:  Det var derfor, jeg refererede til samrådet den 6. september 2019, men jeg vil gerne gå lidt i dybden med det over for spørgeren. Det kan ikke udelukkes, at der er en helbredsmæssig situation for det enkelte barn, som i nogle tilfælde vil kunne udvikle sig på en måde, der ekstraordinært kan give anledning til handling fra dansk side. Men et barn vil altså som udgangspunkt alene søges evakueret, hvis barnet befinder sig i en alvorlig helbredsmæssig situation, som ikke kan behandles lokalt, og som ubehandlet enten kan udvikle sig livstruende eller kan forvolde alvorlige permanente men. Det kræver i hvert enkelt tilfælde en grundig belysning af en lang række aspekter, også omkring for eksempel opholdsgrundlag i Danmark, hvis der er mulighed for det.
Kommentar:  Det gør de ikke alle sammen, men jeg vil gerne sige, at det heller ikke er alle sammen, jeg har grundlag for at udtale kritik af. Jeg er sådan set meget enig i, at kommunerne skal behandle de her tilsyn anderledes. For at få afklaret, hvem det er, der skal føre tilsyn, og hvornår – for det har der åbenbart været forvirring om ude i kommunerne – sender jeg nu sammen med KL et brev ud. Vi sørger også for at anbefale, at man eksempelvis går sammen i større klynger og beslutter sig for, hvem i lokalområdet der skal stå for alle de her tilsyn. Det har man for eksempel gjort på Fyn, hvor Faaborg-Midtfyn foretager alle tilsyn, hvorefter det så er de almindelige kommuner, som går ind efterfølgende og godkender, så der er armslængde i det. Ved at lave sådan nogle klynger kan man sagtens få noget, der fagligt er langt, langt bedre. Jeg vil sige, at det selvfølgelig er beskæmmende, at der er sket de fejl, der er sket, og jeg ser sådan set med meget stor alvor på at få rettet op på det, og det regner jeg bestemt med at der bliver. Nogle af de her tilbud er meget, meget dyre enkeltmandsforanstaltninger, som der slet ikke bliver ført kontrol med, og vi ved, at nogle af de mennesker, der er anbragt der, jo er anbragt der, fordi de har svære problemer, som de så ikke får den rigtige hjælp til. Så jeg ser sådan set med stor alvor på problemet.

Svar:  Det er fint, men ministeren kører meget på, hvad skal man sige, de mere menneskelige og mere følelsesmæssige aspekter i det. Jeg vil altså også gerne i det her spørgsmål koncentrere mig rigtig meget om økonomien, for vi har hørt kommunerne sige, at de har en dårlig økonomi. Jeg vil så godt høre ministeren, om ministeren mener, at kommunerne har en dårlig økonomi. Er det ikke bare et spørgsmål om, at de bruger pengene forkert? Jeg ved, at den daværende opposition, altså den nuværende regering, i valgkampen var ude med store løfter om, at kommunerne kunne få flere penge, så hvis det nu viser sig, at kommunerne har en dårlig økonomi, er ministeren så rede til at gå ind og give yderligere ressourcer? Jeg kan somme tider blive lidt forvirret i forhold til det der med kommunernes økonomi: Er den god, eller er den dårlig? Og hvis den er dårlig, er det så, fordi man forvalter de penge, man har, forkert?
Kommentar:  Der fik spørgsmålet vist lige en ny drejning, men det synes jeg også er interessant at diskutere. Jeg vil først lige starte med at sige, at jeg jo ikke mener, at der kan være to meninger om den her sag – eller det kan der sikkert, men jeg tror i hvert fald, at spørgeren og jeg er fuldstændig enige. Hvis folk skyder i gaderne, er der kun en vej, og det er, at de skal tages væk, og at de skal sættes i fængsel, og der skal de sidde i lang tid, hvilket vi har set at den bandepakke, som spørgerens parti og regeringen har lavet sammen, har betydet. Politiet er i gang med efterforskningen. Indtil videre har der ikke været noget, der har indikeret, at det skulle være en konflikt mellem bandefraktioner, men at der mere er tale om et lokalt kriminelt miljø i Albertslund. Men uanset hvad det er, er det jo lige alvorligt, og vi skal slå hårdt ned på det, for jeg stiller mig ikke tilfreds, så længe der er et eneste tilfælde af skyderi – det må jeg jo aldrig gøre, og det håber jeg ikke at nogen af os gør.

Svar:  Jo, men jeg synes jo alligevel, det hænger sammen, for det er klart, at når man ser en bandeleder, som forsøges udvist uden held, og samtidig konstaterer, at der sker drab i Valbyparken, og vi så har de her situationer i Albertslund, og at der, som jeg har henvist til i et andet spørgsmål, er skyderier i Avedøre Stationsby, så får man jo en fornemmelse af, at der ikke rigtig er styr på tingene, og at vi måske i virkeligheden skal til at leve med en situation, hvor de der visitationszoner er normaltilstande, og at det bare er noget, vi må acceptere som normaltilstande i visse dele af vores land. Det mener jeg jo ikke at justitsministeren kan være tilfreds med, så jeg vil egentlig godt høre justitsministeren, hvad justitsministeren forestiller sig i forhold til at få ryddet op i det her. Altså, hvad er det, der skal ske med de her mennesker med hensyn til at få dem taget ud af drift, om man så må sige, og få trevlet de her netværk op en gang for alle?
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod bedes rejse sig. Tak. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). Afstemningen er afsluttet. For stemte 42, (V, DF, KF, NB og LA), imod stemte 53 (S, RV, SF, EL, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det gør herre Andreas Steenberg. Værsgo.