kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Det sidste har ministeren i hvert fald fuldstændig ret i. Jeg glæder mig utrolig meget til, at vi skal diskutere de her ting nøje og jo gerne inden sommerferien, så vi hurtigt kan komme i gang med de nødvendige initiativer. Jeg kan sige, at vi jo har været frustrerede over, at det her emne nærmest har stået på standby i den årrække, hvor venstrefløjen havde magten og serveretten i dansk politik. Der skete ikke særlig meget, var vores indtryk, altså, man lod stå til på det her område, og det er ret afgørende for os, at når der kommer folk udefra til Danmark, begår kriminalitet, en stor del har ingen tilknytning til Danmark overhovedet, at så ser man altså, at de sidder rundtomkring i fængslerne, de bliver måske ikke engang sendt hjem igen, og hvis de bliver sendt hjem igen, betyder den manglende grænsekontrol, at de kan være her ugen efter og begå ny grov kriminalitet. Det er bare ikke godt nok. Det skal der slås hårdt ned på. Jeg vil egentlig gerne spørge ind til hele det her spørgsmål om at drive fængsler i andre lande, hvilket vi som udgangspunkt er meget positive over for, altså alt, hvad der kan få kriminelle udlændinge sendt ud af Danmark, er som udgangspunkt et initiativ, vi vil se med velvilje og interesse på. Men hvad er tidslinjen? Hvad er tidshorisonten i det her? Hvor effektivt forventer ministeren at det kan være?

Svar:  Jeg er jo nødt til at sige det, som det er. Det er dybe spor, der bliver lagt ud. Jeg har jo med samme fortvivlelse fulgt denne langsommelighed, som de her vigtige ting var præget af, ikke mindst under den forrige regering. Sagen er, at det her er en hovedprioritet. Derfor har vi også måttet sprænge banken, om jeg så må sige, prøve på at få lagt nogle nye tanker frem, blandt andet at etablere fængselspladser eller sågar fængsler i udlandet. Der må jeg også sige ærligt til herre Peter Kofod Poulsen, at det jo ikke er noget, jeg kan løse på en formiddag. Det er noget, der kræver forhandlinger med de pågældende lande, eventuelt involvering af private firmaer et cetera, men jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at vi sætter os ned og finder egentlige, virksomme løsninger. Så gør det måske ikke noget, at det tager lidt længere tid, når bare det projekt kommer til at virke ordentligt. Så der vil både være initiativer på den korte bane, men også på den lange, så vi får gjort noget reelt og virksomt ved de her problemer og ikke bare mødes onsdag efter onsdag i Folketingssalen og forsikrer hinanden om, at det her også er for galt.
Kommentar:  Lediggang er roden til alt ondt. Jeg tror, at Venstre sådan er gået rundt i de senere dage og har tænkt: Hvad kan vi dog finde på? Det er utroligt, at Venstre kan tolke min udtalelse til Boligen på den måde. Jeg siger jo intet om forligsbrud, jeg siger netop, at enten tilslutter regeringen sig forliget, eller hvis regeringen ønsker at ændre aftalen eller dele heraf, skal det forhandles på plads. Jeg har indbudt til forhandlinger i morgen klokken 14.00, og jeg håber, at fru Louise Schack Elholm har tid til at møde op. Jeg håber, at Venstre tager arbejdstøjet på i stedet for at være sure, som jeg sådan kan lytte mig lidt til at de er. Det siger sig selv, at forhandlingerne skal ske med aftalepartierne, da dele af regeringen er med i boligaftalen, så jeg kan klart afvise, at der er tale om et forligsbrud. Jeg går ud fra, at fru Louise Schack Elholm er bekendt med, at regeringen ønsker at fremrykke renoveringerne fra Landsbyggefonden, og det er jo dækket af boligaftalen. Jeg har derfor også, som jeg sagde, indbudt forligspartierne til en drøftelse i morgen, og jeg har stor tiltro til, at Venstre her ikke blokerer med alle mulige øvelser om proces og så videre, men at vi på dette punkt kan blive enige om, at en fremrykning er vigtig, også sådan at vi kan skabe en vækstpakke, der siger sparto og sætter gang i væksten. Det er 30.000 boliger og 5.000 håndværkere, der kan få beskæftigelse, vi taler om her.

Svar:  Men ministeren fordrejede lidt sit eget citat, for ministeren siger i citatet: »... eller man forhandler et nyt på plads«, altså som alternativ til, at man tilslutter sig et boligforlig. Sådan må det forstås. Så hvis ikke man tilslutter sig et boligforlig, må man jo nødvendigvis bryde det, eller hvad var tanken med det her?
Kommentar:  Det kommer jo som en del af forhandlingerne her i efteråret og også i forhandlingerne om byggeri på min kollega boligministerens område. Vi kommer til at lave ting på transport, som også kommer til at tælle positivt på energieffektivitetsdagsordenen. Og vi kommer selvfølgelig i det hele taget til løbende at overveje også de mange gode forslag, der har været fra klimapartnerskaberne, hvoraf mange af dem jo også centrerer sig om energieffektivitet og energieffektiviseringer. Vi er, som spørgeren ved, også i gang med at implementere den aftale fra juni måned. Og mange af de aftaler, der måtte komme ud af det, vil helt sikkert også føre til yderligere tiltag. Så nej, vi er ikke i mål endnu. Det bliver en kontinuerlig indsats også fremadrettet.

Svar:  Så vil jeg håbe, at regeringen ser med velvilje på det forslag, SF har taget med til finanslovsforhandlingerne, om at stille energirenoveringskrav til kommunerne og regionerne, for det vil uomtvisteligt give et kæmpe bidrag til energieffektiviseringen her i Danmark. Jeg vil bare afslutningsvis bede ministeren om at se på den pointe, der jo er fremført fra blandt andet energianalyseinstituttet EA, som siger, at vi kan få halveret vores regning til at nå 70-procentsmålet ved at nå maksimal på energieffektiviseringsområdet. Så ser ministeren det også som en vigtig brik i vores klimaomstilling, at vi altså ikke er ødsle med energien, men sparer endnu mere på energien?
Kommentar:  For Udvalget til Valgs Prøvelse har jeg modtaget indstilling om, at følgende godkendes som ordinære medlemmer af Folketinget fra og med den 1. januar 2010: 1. stedfortræder for Socialdemokratiet i Sjællands Storkreds, Vibeke Grave, efter at Thomas Adelskov har nedlagt sit mandat, 1. stedfortræder for Socialdemokratiet i Nordjyllands Storkreds, Per Husted, efter at Lene Hansen har nedlagt sit mandat, og 1. stedfortræder for Det Konservative Parti i Nordjyllands Storkreds, Tage Leegard, efter at Knud Kristensen har nedlagt sit mandat. Jeg har endvidere modtaget indstilling om, at følgende godkendes som midlertidige medlemmer af Folketinget fra og med den 12. januar 2010: 1. stedfortræder for Venstre i Østjyllands Storkreds, Irene Simonsen, i anledning af Karen Jespersens orlov, og 2. stedfortræder for IA i Grønland, Sofia Rossen, i anledning af Juliane Henningsens orlov, da 1. stedfortræder har meddelt, at han ikke ønsker at indtræde under denne orlov. Hvis ingen begærer ordet, går vi til afstemning. Jeg vil her sige, at vi jo ved afstemningen kan se, om der er styr på antallet af medlemmer i de enkelte grupper, så vi, inden vi går ind til de andre afstemninger, lige kan få lidt klarhed over det og over, om der skulle være nogen, der på trods af climate change helt uventet sidder fast i sneen.

Svar:  Derfor vil jeg sige her, at vi nu går til afstemning om indstillingerne for Udvalget til Valgs Prøvelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 103 (V, S, DF, SF, KF, RV og EL), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Udvalgets indstilling er enstemmigt vedtaget med 103 stemmer. Så må jeg lige spørge: Er der for de forskellige gruppesekretærer overblik over antallet af medlemmer? Det vil sige, at clearingssystemet også passer. Vi er altså oppe på det antal, der skal til for at vedtage vores love, og også clearingerne er på plads. Det er lidt vigtigt, så vi her får de rigtige afgørelser.
Kommentar:  Det var ikke det, jeg spurgte om. Jeg spurgte, om det fører til et kvalitetstab – ja eller nej. Så det vil jeg gerne have et kort svar på bagefter. Så vil jeg lige se ud i fremtiden, fordi det jo er sådan, at skolepædagogerne faktisk er ret nervøse for, hvad deres fremtid bringer med den ny minister. Skal pædagogerne ud af folkeskolen? Skal skolepædagogerne være færre i fremtiden, eller skal de yderligere inddrages i det, der er hverdagen på skolerne? Men først det korte spørgsmål: Er det kvalitetstab – ja eller nej?

Svar:  Jeg synes, at man i Socialdemokratiet skal overveje, om det er godt for skolen og den måde, den fungerer på, at fyre op under en fagkamp imellem faggrupper, sådan som ordføreren gør her. Det er meget vigtigt, at de faggrupper, der er i skolen, kan komme til at arbejde godt og grundigt sammen, og at man kan bruge de kompetencer og de kvalifikationer, som de forskellige faggrupper har. Så jeg synes ikke, at man skal lægge i kakkelovnen til en fagkamp imellem de forskellige grupper, men sørge for, at man kan varetage undervisningsopgaven på bedst mulig vis lokalt ude på skolerne.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af et flertal (DF, V, EL, ALT, SF og KF), eller om ændringsforslag nummer 4, tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af LA)? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Altså, jeg vil slet ikke blande mig i de enkelte forældres frie valg, men jeg mener godt, man kan have det synspunkt, samtidig med at man har et synspunkt om at ville værne om folkeskolen som hele folkets skole. Der fornemmer jeg lidt, at ministeren mener, at de to ting er modsætninger. Det mener jeg ikke. I regeringsgrundlaget står der jo, at regeringen ønsker at øge tilskuddet til de frie skoler yderligere. Og der kan jeg jo godt være lidt bekymret for, at det vil føre til en yderligere styrkelse af den udvikling, der har været, hvor flere og flere har valgt friskoler og færre og færre folkeskolen. Jeg kan være nervøs for, at det vil svække kvaliteten i fremtidens folkeskole, hvis den udvikling fortsætter. Hvad er ministerens holdning? Hvis man øger tilskuddet, vil det så få flere eller færre til at vælge friskolerne til på bekostning af folkeskolen? Og hvad er ministerens sådan ideelle koblingsprocent, for fra næste år kommer den jo til at være 75 procent, og regeringen vil øge den yderligere. Derfor synes jeg også, det er interessant at høre, hvad ministerens ideelle koblingsprocent er. Hvor skal den ligge? Skal den være 76 procent, skal den være 80 procent, 90 procent eller måske 100 pct.? Hvad er ministerens drømmescenarie.

Svar:  I forhold til det første, om jeg vil værne om folkeskolen: Ja, det vil jeg. Hvis man kender en lille smule til mit arbejde de sidste 5 år, ved man også, at folkeskolen uden sammenligning – altså uden sammenligning – er det tema, jeg har brugt mest krudt på. Det gjorde jeg som ordfører, og det vil jeg selvfølgelig i den grad gøre som minister. Det bliver også fremadrettet det tema, som jeg kommer til at bruge mest energi på. Men i forhold til ordførerens spørgsmål om koblingsprocenten vil jeg sige, at jeg tror, vi skal prøve at kigge på, hvordan flere familier, som har børn med særlige behov, kan få nogle af de rammer, som alle mulige andre familier har, til frit at vælge skole, og det vil være et tema for os i fremtidige forhandlinger.
Kommentar:  Jeg har stor forståelse for, at herre Rasmus Prehn tager alle de debatter, han har lyst til, med Venstres trafikordfører. Jeg udtaler mig på regeringens vegne. Jeg udtalte mig også på samrådet – et åbent samråd i øvrigt – hvor jeg blev spurgt om det, og der kan man se, at jeg svarede, at med den vurdering, vi har af IC4-togene i dag, er vi nødt til at gå ind og kigge på en kontrolleret afvikling. Det er jo klart, at vi er det, for de tog kører ikke, som de skal. Det tror jeg sådan set vi alle sammen er enige om, så lad os ikke bruge tid på, hvor og hvornår de blev købt. Lad os stadig væk, som jeg siger, se fremad, og det gør vi bedst ved at mødes på fredag.

Svar:  Det med, at man skulle have en langsom udfasning af de her IC4-tog, var jo noget, der allerede var planlagt under den tidligere regering. Så det forekom lidt mærkeligt, at det lige pludselig skulle frem i lyset igen, at der nu skulle ske et eller andet, når nu der rent faktisk var en plan for det. Men når det er sagt, har Venstre jo gjort et meget stort nummer ud af at pege fingre ad Socialdemokratiet, ad os, der etablerede Togfonden DK, med at sige, at finansieringen ikke var god nok, at der mangler penge, og alt muligt andet. Nu må vi så få afklaringen her på fredag, men hvad er i grunden Venstres forslag til finansiering? For mig bekendt har Venstre slet ikke stemt for den finansiering, der lå i Togfonden DK, så de penge, der måtte være tilbage nu, har Venstre sådan set ikke lod og del i. Hvordan vil Venstre finansiere for eksempel elektrificeringen af jernbanenettet fremadrettet?
Kommentar:  Det synes vi også selv, og der er specielt netop det der besynderlige forhold, at når vi taler om de allerallersvageste borgere, kan de på deres 18-års fødselsdag faktisk blive tvunget til at flytte på en institution, fordi forældrene bliver nødt til at kaste håndklædet i ringen, fordi vi ikke har skabt lovhjemmel til, at man kan videreføre overvågningen for det meget handicappede barn efter det 18. år. Og ja, jeg tænker også, at en løsning kunne være en midlertidig ordning, men hvor svært kunne det være at få loven til at være i overensstemmelse med det behov, vi alle sammen er enige om der er? For hvis ministeren er enig i det, skal vi så ikke bare bringe loven i overensstemmelse med, hvad der burde være den rigtige løsning?

Svar:  Der var ikke noget, jeg hellere ville, end at bringe loven i overensstemmelse med det. Men ordføreren ved jo lige så godt som mig, at det koster rigtig, rigtig mange penge, i og med at det er en opgave, som vil blive pålagt samtlige kommuner. Og så kan det godt være, at der er nogle, som før landsretsdommen selv har taget den opgave på sig, også selv om der ikke har været hjemmel til det. Men det vil betyde, at vi skal kompensere kommunerne, for det er sådan dut-princippet er skruet sammen. Jeg kan i hvert fald bare ikke se, at vi kan tilvejebringe så stor en økonomisk ramme. Men det er jo lige præcis også derfor, at vi kigger ned i de alternative modeller. For det er noget af det, der er vigtigt for mig som politiker. Altså, jeg er konservativ, og familiepolitikken er rigtig, rigtig vigtig. Og når jeg hører de beretninger om familier, som bliver nødt til at sige farvel til et familiemedlem, som skal placeres på en institution, fordi man ikke har hjemmel til overvågning, så skærer det da langt ind i hjertet. Og det er vi sådan set enige om.
Kommentar:  Tak for det. Ministeren nævner nogle ting, som regeringen har gjort for at gøre det, om jeg så må sige, mere attraktivt at få el ind i fjernvarmen. Men ministeren har jo også selv svaret blandt andet undertegnede på et spørgsmål, og svaret var, at selv hvis vi afskaffer PSO'en, som vi nu har aftalt at gøre, har vi ikke opnået en situation, hvor varmepumperne kommer ind. Det er derfor, at jeg egentlig helt banalt spørger ministeren: Mener ministeren, at man har løst problemet med de stigende varmeregninger? Eller har ministeren kun sagt i pressen, at man vil løse problemet?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Problemet er ikke endegyldigt løst. Der er taget en række initiativer, som blandt andet spørgerens parti også har deltaget i, hvor vi har givet frihed til 85, mener jeg det er, decentrale kraft-varme-værker, så de kan foretage et frit brændselsvalg og skifte til naturgas, nu med biomasse, og droppe kraft-varmen. Bortfaldet af forsyningssikkerhedsafgiften er noget andet. Men det er noget, vi har fokus på, og det er noget, som vi i fællesskab er nødt til at kigge på for at få skabt nogle løsninger, herunder også, som spørgeren er inde på, spørgsmålet omkring varmepumper, hvor PSO'en jo giver en del af bidraget. Jeg vil også godt sige, at den ikke giver hele bidraget til at finde en løsning. Der er stadig væk udfordringer i forhold til at gøre varmepumperne attraktive. Og som det fremgår af regeringsgrundlaget, er det noget, vi er parate til at kigge på.
Kommentar:  Jeg citerer ikke fra forhandlinger. Men hvis Socialdemokratiet gerne vil have, at vi tager det op nu, kan vi godt gøre det. Jeg har lagt mærke til, at Socialdemokratiet i de forhandlinger er meget nølende. Der er egentlig en række gode forslag på undervisningsområdet, som man umiddelbart burde kunne sige ja til, når man har hørt de udmeldinger, der har været i medierne. Det, jeg bare siger, er, at Socialdemokratiet siger alle de rigtige ting i medierne. Jeg forventer også, at der følger handling efter. Det er simpelt hen for dårligt, at Dansk Folkeparti skal lægge et beslutningsforslag ned på Socialdemokratiets eget forslag om maksimalt 50 procent tosprogede i en friskole, selv om jeg har holdt møde med Socialdemokratiet om, at vi gør det sammen. Og det er det, jeg er lidt ked af; der sker simpelt hen for lidt, vil jeg sige til Socialdemokratiet. Og nogle gange kan jeg ikke rigtig finde ud af, hvilken linje der er, for der er én linje fra herre Lars Aslan Rasmussen, der er en anden linje fra herre Mattias Tesfaye, der er en tredje fra fru Annette Lind. Vi vil gerne samarbejde med Socialdemokratiet om det her, men I bliver nødt til at blive lidt bedre til at skride til handling.

Svar:  Det er sådan, at jeg tror, at det er, fordi Dansk Folkeparti er kede af, at de ikke selv fik ideen. Det er jo sådan, at vi faktisk har fremlagt et meget, meget klart og tydeligt udspil, som rigtig, rigtig mange danskere bakker op om. Så vil jeg gerne høre ordføreren fra DF: Det er jo sådan, at i de her forhandlinger vil regeringen gerne lave nogle fordelinger på integrationsområdet, og de vil også gerne gøre det på gymnasieområdet, men de muslimske friskoler og fordelingen på folkeskoleområdet er slet ikke med, så det har vi jo fremlagt mange gange ved forhandlingerne. Så jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti: Er Dansk Folkeparti med på, at der skal laves en fordeling også på folkeskole- og grundskoleområdet, hvor de muslimske friskoler også er med, i de her forhandlinger, eller er det bare tomme ord?
Kommentar:  Jeg er rimelig sikker på, at det var det, der blev sagt før under de korte bemærkninger, altså at Novo Nordisk laver skatteunddragelse. Jeg vil bare gerne vide, om herre Rune Lund har den opfattelse, at den her store danske virksomhed, der mig bekendt er den største skatteyder af selskabsskat i Danmark, af skattespekulationsårsager overfører patenter til datterselskaber, altså for at undgå at betale skat i Danmark. Er det det, herre Rune Lund siger?

Svar:  Jeg kender ikke de specifikke forhold i Novo Nordisk, men grundlæggende set giver det jo mening – og det kan vi også se, ud fra hvordan patenter ender i alle mulige og umulige skattely i hele verden. Det skulle da være mærkeligt, hvis der var udviklet så utrolig mange patenter på palmeøer rundtomkring i verden. Og grunden til, at man gør det, er jo, at man kan opnå en skattefordel ved det. Hvis ikke der var en skattefordel ved det, kunne patentet lige så godt blive liggende i Danmark. Og Novo Nordisk er en international koncern, så det ville overraske mig utrolig meget, hvis en koncern som Novo Nordisk ikke også udnyttede de desværre alt for mange huller, der er i international skattelovgivning i dag.
Kommentar:  Nu kunne jeg gøre, ligesom herre Thomas Jensen gjorde før, lade være med at svare på spørgsmålet, for det var jo det, der skete for mig før, da jeg spurgte herre Thomas Jensen om noget. Men vi har været med til at bruge, jeg ved ikke, om det er 10 milliard kroner, som herre Thomas Jensen siger, til nybyggeri, fordi det er nødvendigt, at vi får bygget nye boliger. Og det har jo altid været meningen med Landsbyggefonden – siden 1966, hvor den blev oprettet – at man skulle støtte nybyggeri. Ikke nok med det, men Socialdemokraterne gjorde selv i 1999 det, at de sagde, at man skulle have en nybyggerifond. Så det er jo ikke rigtigt, hvad der siges. Altså, Socialdemokraterne har også været med til det. Man skal jo lige huske at forklare, vil jeg sige til herre Thomas Jensen, at man selv har været med.

Svar:  Tak. Det var da dejligt at høre, at Dansk Folkepartis ordfører erkender, at Dansk Folkeparti har været med til at bruge 10 milliard kroner af lejernes opsparede midler i Landsbyggefonden på nybyggeri frem for renoveringer. Mit opfølgende spørgsmål er egentlig ganske kort og klart: Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke give mig ret i, at når Dansk Folkeparti er med til at bruge pengene på nybyggeri, er der også færre penge for lejerne til at bruge på renoveringer? De 10 milliard kroner, som Dansk Folkeparti har været med til at tage fra lejerne til nybyggeri i de seneste år, havde været gode at bruge i dag på at renovere hos de selv samme almene lejere, så derfor er mit spørgsmål: Er Dansk Folkepartis ordfører ikke enig med mig i, at hvis man ikke havde brugt pengene på nybyggeri, havde der været mange flere penge til at renovere boliger for her i 2010, i 2011, i 2012 og i årene fremover?
Kommentar:  Der er heller ikke her stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, så går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte: 109 (V, S, DF, SF, KF, RV, LA og Christian H. Hansen (UFG)), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-5, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Tak for ordførerens indlæg. Jeg skal spørge ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at forslaget her er finansieret, hvis man anskuer statens økonomi på længere sigt end 1 år. Skal jeg samtidig forstå ordførerens indlæg som, at man ikke kan tilslutte sig de ændringer, der er i forårspakke 2.0, altså den seneste indgåede skattereform?

Svar:  Hvis vi tager forårspakke 2.0 først, vil jeg sige, at vi jo har stemt forskelligt til de forskellige forslag, der indgik i pakken. Nogle stemte vi for, nogle stemte vi imod, nogle undlod vi at stemme til. Så hvis herre Mads Rørvig gerne vil se nærmere på det, kan han jo bare se i de forhandlinger og de afstemningsresultater, der fremgår af Folketingets hjemmeside. Jeg vil godt sige: Det er rigtigt, at det her konkrete lovforslag på lang sigt ser ud til at være finansieret. Når jeg siger det på den måde, er det, fordi jeg stadig synes, at beregningsgrundlaget er uklart, som jeg sagde i mit indlæg. Det, som er problemet, og det, som herre Mads Rørvig åbenbart har misforstået, er, at regeringen mangler knap 2 milliard kroner i forårspakke 2.0. Nu har den så en mulighed for at foretage en delvis dækning af det hul, indtil den har fundet frem til de lovforslag, der skal sikre den permanente dækning.