kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg synes, det er lidt pudsigt, at spørgeren siger, at der er sket besparelser, når vi lige har fået at vide, at kommunerne har overskredet deres budgetter med 4,9 milliard kroner Det klinger jo hult, at man taler om, at der har været besparelse på besparelse, når de faktisk har overskredet deres budgetter ret væsentligt. I forhold til at spørgeren siger, at kommunalreformen er underfinansieret, er det altså sådan, at hvis man lægger de midler, der er brugt inden for sundhedsområdet i regionerne, og de midler, der er brugt hos kommunerne, sammen, jamen så får man jo samlet set et niveau, der ligger langt over det, som man havde, før kommunalreformen trådte i kraft. Derfor kan jeg på ingen måde se, at man kan sige, at kommunalreformen har været underfinansieret. I forhold til hvordan kommunerne skal prioritere, vil jeg lade det være op til de enkelte kommuner, hvordan man prioriterer midlerne ude i de enkelte kommuner. Jeg tror også, de vil have sig frabedt, at jeg begynder at rode rundt i deres budgetter.

Svar:  Jo, men jeg vil gerne have socialministeren til at erkende den præmis, at kommunen har nogle lovbundne udgifter til tvangsfjernelse af børn og så videre, som også er sket i de pågældende kommuner. Det er en lang, lang række forskellige ting, hvor man ikke kan skære ned på ydelsen, blandt andet også fordi den borgerlige regering over for hjemmehjælperne har fastlagt stramme systemer for, hvordan man skal dokumentere og så videre Her gør det ikke noget at lave et indgreb i de kommunale selvstyre, det har man gjort hundrede procent. Men når det drejer sig om det sidste, der ikke er, så har ministeren ingen bud på, hvor flottenhejmeriet er. Hvor er det, de har brugt for mange penge? Det må ministeren da have en melding om, for vi kan jo se, at det, de har sparet, og det, de er i gang med, ikke engang er nok, fordi ministeren kommer og fortæller, at kommunerne under et har brugt 4,9 milliard kroner for meget, deraf sikkert en pæn stor del i de tre kommuner, jeg nævnte før.
Kommentar:  Jeg er ikke helt sikker på, at vi ved, at der har været en stigning i biltrafikken i Københavns centrum, altså inden for Søerne. Jeg har hørt om ældre tal, der blev lavet, i forbindelse med at en foregående regering arbejdede med en betalingsring omkring København, og som viste, at nok var der mere trafik i Københavns Kommune primært på grund af en motorvej, der kører gennem Københavns Kommune og over til Sverige, men inden for Søerne var der egentlig ikke mere biltrafik. Så spørgsmålet med hensyn til den biltrafik, der er i København, er, om der er gjort ting fra Københavns Kommunes side, som gør, at biltrafikken flyder langsommere, end den ellers ville have gjort, og som giver folk en oplevelse af, at der er mere trafik. For der er jo sket mange ting med planlægning af vejene i København, og nogle af tingene har måske også gjort det sværere at komme rundt i byen med bil.

Svar:  Jeg ville håbe, at vi havde den samme tid til rådighed, som der åbenbart er i busserne i øjeblikket, hvor man åbenbart har masser af tid til at få snakket sammen. Her er der lidt mere presset. Vil ministeren bakke op om det synspunkt, at vi også, for så vidt angår busserne, i øvrigt ligesom vi ønsker det for vejene og bilerne, skal holde fast i fokus på at have kortere rejsetider, så vi skal spilde mindre tid i trafikken?
Kommentar:  Mange tak formand. Vil ministeren redegøre for, hvordan regeringen ser sig i stand til at svare på Kommissionens spørgeskema om ulige kønsfordeling i virksomhedsbestyrelser i EU, når regeringen først til efteråret vil lægge sig fast på indholdet i en dansk model for flere kvinder i bestyrelser?

Svar:  Tak for det. På det samråd, som vi havde den 11. april 2012, gjorde jeg spørgeren opmærksom på, hvordan regeringen overordnet vil besvare høringen. Der er, som vi ved, først frist den 28. maj, og derfor arbejder regeringen lige nu på, hvordan høringen skal besvares. Når regeringen har lavet en endelig besvarelse af spørgeskemaet til Kommissionen, vil vi selvfølgelig også orientere resten Folketinget. Det sagde jeg også på samrådet. Helt konkret spørges der til, hvordan regeringen ser sig i stand til at svare på Kommissionens høring, når vi først til efteråret vil præsentere indholdet af den danske model, som vi har talt om så mange gange. Svaret er, at der i høringen spørges ind til, hvordan en model på EU-plan kan se ud. Når det er sagt, er det klart, at der allerede i besvarelsen til EU naturligvis vil være medtaget nogle af de elementer, som regeringen synes kan være interessante at arbejde videre med – selvfølgelig også i Danmark. Nogle af de konkrete ting har jeg selvfølgelig med her, og det var også nogle af dem, som jeg gennemgik på samrådet den 11. april. Så vidt jeg husker, var det omkring syv spørgsmål.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 110 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jamen så må man jo kunne konstatere, at statsministeren ikke længere står inde for det, statsministeren sagde den 30. november – og jeg citerer: Det skal selvfølgelig være sådan, at man tjener mere ved at gå på arbejde end ved at være på en ydelse. Eller sagt på en anden måde: Det skal ikke altid kunne betale sig at arbejde i Danmark. Så må vi jo prøve at gå videre til hele spørgsmålet om, om statsministeren er forpligtet til at svare i spørgetimen. Nu er det sådan, at det jo ikke er mange uger siden, at regeringsgrundlaget blev lagt på bordet. Hvis man kigger under afsnittet, der hedder »God regeringsførelse«, så står der her: Regeringen vil bestræbe sig på at besvare spørgsmål fra Folketinget fyldestgørende og inden for tidsfristen. Man kan sige, at det i hvert fald ikke er opfyldt. Mit næste spørgsmål er sådan set et meget konkret spørgsmål, for nu har der jo været diskuteret meget om løftebrud. I går kunne jeg så forstå, at nu hedder det ikke løftebrud længere; nu hedder det korrekturfejl. Så mit spørgsmål er sådan set bare: Er det en korrekturfejl her i regeringsgrundlaget, at man altid vil svare på de spørgsmål, der bliver stillet fra Folketingets side?

Svar:  Jeg vil først og fremmest lige sige, at fru Inger Støjberg overhovedet ikke kan konkludere, som hun gør. Jeg har valgt at svare på det spørgsmål, som fru Inger Støjberg selv har stillet her i Folketingssalen. Hun kan ikke så godt lide svaret, men det ændrer ikke ved, at jeg rent faktisk har svaret meget fyldestgørende på spørgsmålet. Jeg skal bare sige en gang til, at det ikke er mig selv, der har opfundet det her med, at det bør være sådan, at ressortministeren svarer på de spørgsmål, der stilles. Der har jeg faktisk kigget meget på den praksis, som har været anvendt tidligere, og da statsministeren hed herre Lars Løkke Rasmussen, blev det udtrykt klokkeklart. Altså, jeg er nødt til at citere en gang til, hvad herre Lars Løkke Rasmussen sagde til Folketingets Udvalg for Forretningsordenen: Jeg skal understrege, at det forhold, at jeg eksempelvis på et pressemøde bliver spurgt om og svarer på spørgsmål om en sag – eksempelvis et lovforslag, som vi har behandlet på dagens ministermøde eller en anden aktuel enkeltsag – naturligvis ikke betyder, at jeg »overtager« ansvaret for den pågældende sag, og at alle spørgsmål fra Folketinget vedrørende denne fremover skal rettes til mig. Det er den praksis, vi har fulgt, og det vil sige, at når der sendes et spørgsmål om for eksempel kontanthjælp eller fattigdomsydelser, så har vi bedt spørgeren om at stille spørgsmålet til ressortministeren. Det er fuldstændig den praksis, der er fulgt.
Kommentar:  Det vil jeg da gerne, men det er jeg jo ikke blevet spurgt om før nu. Jeg vil jo virkelig prøve på at bestræbe mig på at svare på det, jeg bliver spurgt om, og det gjorde jeg også i det første spørgsmål, som gik på, om jeg kunne bekræfte, hvor meget mindre der er at være kommune for i 2019. Svaret på det spørgsmål er, at det kan man ikke sige, før man når frem dertil og vedtager finansloven for 2019. For så vidt angår næste år, har vi med kommunerne aftalt et omprioriteringsbidrag på 2,4 milliard kroner – ikke 2,5 milliard, men 2,4 milliard kroner Det er også aftalt, at 1,9 milliard kroner returneres til kommunerne, og det vil sige, at der netto-netto er 0,5 milliard kroner mindre, i hvert fald indtil vi nu er kommet ind i finanslovsforhandlingerne, som jeg ikke ved præcis hvor ender. Det er klart, at det da ville være nemmere at være kommune, hvis der ikke var et omprioriteringsbidrag; det siger sig selv. Det ville også være nemmere at være minister, både i den her regering og i alle tidligere regeringer, hvis staten ikke havde et tilsvarende system, hvor ministrene har været ansvarlige for med få undtagelser at levere 2 procent om året. Men vi synes nu altså, det er klogt, at man så at sige hele tiden rører i gryden for at frigøre nogle penge, som kan investeres, og jeg står ikke her og udelukker, at en del af det, der frigøres, kan geninvesteres i velfærd, også i velfærd i kommunerne.

Svar:  Nej, men det er også lidt besynderligt, hvis man som statsminister ikke vil garantere os alle sammen i forhold til at ville prioritere velfærdssamfundet eller ej. For man kan godt stå og tale om, at man vil røre i gryden, og i det hele taget kan man jo godt lægge utrolig mange ord om den her diskussion. Det er jo bare ikke det, der er det interessante for det barn, der går i vuggestue i en af landets kommuner, eller for den ældre, der har behov for ældrepleje, det er jo, om der er penge nok eller ej. Kan vi opretholde et stærkt velfærdssamfund eller ej? Jeg har sagt meget klart, at 7 milliard kroner, der skal spares på børn og ældre, lægger Socialdemokratiet ikke de afgørende mandater til, og jeg forstår, at der gælder det samme for en række øvrige partier. Derfor vil jeg gerne bede statsministeren måske her til slut på første runde bekræfte, at hvis der skal spares så mange penge ude i landets kommuner, skal mandaterne hentes hos Dansk Folkeparti.
Kommentar:  Nogle gange, når jeg er i debat med herre Peter Skaarup, bliver jeg i tvivl om, om han har læst de aftaler, han selv har underskrevet. For her er der endnu et eksempel, og det synes jeg er lidt ærgerligt, for jeg har sådan set opfattelsen af, at den aftale, vi har lavet sammen omkring dansk politi og økonomien for dansk politi, er rigtig god. Den handler nemlig om, at vi jo blandt andet styrker indsatsen markant over for rocker- og bandekriminalitet. Det står direkte i den aftale, som herre Peter Skaarup har skrevet under på her i efteråret. Derfor undrer det mig lidt, at man kan stå her og nærmest give indtrykket af, at regeringen, efter at der er lavet sådan en aftale eksempelvis med Dansk Folkeparti om bord, sådan set bare giver banderne frit spil. Det forstår jeg simpelt hen ikke rigtigt, men fair nok. Det er jo en debat, vi har i dag. Men jeg siger det, bare så dem, der i hvert fald lytter til debatten, ved, at herre Peter Skaarup har skrevet under på en aftale, hvori der står det direkte modsatte. Hvad er det, der står i den aftale, når det handler om rocker- og bandekriminalitet? Der står eksempelvis, at vi fortsætter bevillingen til det, der hedder Task Force Øst, som har som hovedformål at koordinere politikredsenes indsats over for blandt andet rocker- og bandekriminalitet. Det er en meget markant indsats, som har været videreført fra tidligere politiaftaler, som brede flertal i Folketinget har stået bag. Det er en meget markant indsats, som har været et væsentligt bidrag til, at op mod en femtedel af alle registrerede rocker- og bandemedlemmer nu enten er inde at afsone eller sidder varetægtsfængslet. Og vi ser rekorddomme i nogle af de store sager, som handler om organiseret rocker- og bandekriminalitet, og en stor del af det har selvfølgelig også fokus på den hashhandel, som er i hovedstaden.

Svar:  Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til at sikre politiet tilstrækkelige ressourcer, så eksempelvis politiets indsats mod den åbenlyse hashhandel på Christiania kan styrkes?
Kommentar:  Jeg er helt enig med den tidligere finansminister i, at det er lettere at bruge pengene end at skaffe dem; når man har haft det her job, ved man, at det er rigtigt. Men jeg er også bare nødt til at sige, at det egentlig forundrer mig, hvis herre Kristian Jensen helt alvorligt mener, at regeringen skulle sige nej til nogle partier – nogle er jo i øvrigt nye partier i Folketingssalen og har dermed alene af den grund ikke haft mulighed for at være med til at træffe alle de beslutninger, som herre Kristian Jensen refererer til – og altså sige, at de i en situation så alvorlig for Danmark ikke må være med til at tage ansvar. Det er jo herre Kristian Jensens ret at mene, at de skulle holdes udenfor. Det mener jeg ikke.

Svar:  Enhver beboerforening, der har haft et sammenskudsgilde og ser, at nogle beboere kommer for at spise, men aldrig tager en ret med selv, vil på et eller andet tidspunkt sige: Er det rimeligt, at man spiser fra andres bord uden at bringe noget til det? Jeg synes ikke, det er rimeligt, at partier, der har direkte advaret imod alle de aftaler, der har været med til at gøre dansk økonomi stærk, nu er med til at bruge af de midler fremadrettet, når jeg også er sikker på, at de samme partier vil være modstandere af de nødvendige tiltag, der skal til, for på den anden side at genoprette styrken i dansk økonomi, og derfor appellerer jeg bare til, at ministeren og regeringen genovervejer, om det er rimeligt, at man uden at bringe noget med til bordet skal være med til at fordele retterne og goderne fremadrettet.
Kommentar:  Ministeren svarede ikke på det spørgsmål, jeg stillede. Det er jo sådan i dag, at man skal behandle sådan en ansøgning hurtigst muligt, og hurtigst muligt kan vi vel nok blive enige om hverken er 15 uger eller 84 uger eller 36 uger. Så hvad påtænker ministeren at tage af initiativer i forbindelse med »hurtigst muligt«? Hvad er ministerens holdning til, hvad der er rimeligt?

Svar:  Det rimelige og det eneste rigtige er at sikre en ordentlig sagsgang, således at man selvfølgelig får belyst sagen ordentligt. Det skal være grundigt, men samtidig skal det også sikres, at kommunerne holder sagsbehandlingstiderne nede. Det er en prioritet, og det er det jo, fordi det har en rigtig stor betydning for borgere, som sidder og venter i alt for lang tid. Derfor er jeg sådan set enig i, at de kommuner, som har meget lange sagsbehandlingstider, bør gå ind og finde den her rapport med det samme, hvis de ikke allerede har gjort det, og læse, hvilke gode muligheder der er for på en let måde rent faktisk at få implementeret en række af de her gode anbefalinger for dermed at sikre, at sagsbehandlingstiden bliver nedbragt til gavn for de borgere, som så ikke kommer til at vente unødigt.
Kommentar:  Det er jo skønt med sådan et klart svar, men det gør jo også samtidig, at jeg er nødt til at spørge ministeren, hvordan ministeren så vil sikre det, hvis fokus alene er på boligområdet og på boligmassen. Hvordan vil ministeren med det ansvarsområde, der er for netop ghettopakken, sikre, at vi også får beskæftigelsesdelen med, og hvordan vi får børn og unge med, så vi sikrer, at vi ikke har de parallelsamfund, som jeg tror der er en bred enighed om ikke er gode for Danmark og ikke er gode for specielt børn og unges muligheder her i landet?

Svar:  Socialdemokratiet er jo med i samme aftale, som også spørgerens parti er med i, og der går vi jo til den her opgave på en lang række områder. Det breder sig over boligområdet, beskæftigelsesområdet, børneområdet og flere områder, og det er jo netop for at få den samlede indsats, hvor vi både sikrer, at børnene kommer i daginstitutioner, sikrer en styrket beskæftigelse og sikrer, at vi også på det boligsociale område stadig har indsatser. Så det er jeg helt enig i, og jeg synes også, at vi sådan set fælles har skabt en ramme for at skabe den samlede indsats på tværs.
Kommentar:  Jeg tror, det er helt åbenlyst, som spørgeren også selv påpeger, at det her jo skal løbes i gang, og at vi skal lære af igangsættelsen af det her forløb. Det er jo lige kommet op at køre fra den 13. september, og derfor er der brug for opfølgning, og der er brug for at udbrede kendskabet, og hvis det så viser sig, som spørgeren allerede nu konkluderer, efter at det kun har været i gang i meget kort tid, at det er for svært at finde rundt i, eller at funktionerne er uigennemskuelige for mange seniorer, som gerne skulle gøre brug af det, så synes jeg klart, at man skal følge op på det. Men jeg tror, at første skridt må være, at vi udbreder kendskabet blandt virksomheder og seniorer til, at man har de her funktioner på Jobnet, som kan fungere som et forum. Og så håber og tror jeg på, at det kan være med til sammen med en række andre ting at få flere seniorer i arbejde.

Svar:  Det, ministeren siger, er helt fint, men jeg taler om folk, der har erfaring med det og har prøvet at klikke ind på det. Hvis man i forvejen er registreret som jobsøgende inde på Jobnet, er det måske mere enkelt, men det er jo også for dem, der ikke er registreret, dem, der er pensioneret, og som siger, at de godt vil arbejde nogle timer. De kan gå derind og mødes med en arbejdsgiver, eller en arbejdsgiver kan sige, at vedkommende godt kan bruge en senior i nogle timer, og det behøver ikke at være en, der i forvejen er jobsøgende. Det er derfor, det er så vanskeligt. Jeg vil garantere for, at jeg gerne vil vejlede ministeren i, hvilke tanker der ligger bag den måde, som det her skal stilles op på.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 og 2, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget Det er vedtaget.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 31 (DF og EL), imod stemte 65 (S, V, LA, ALT, RV og KF), hverken for eller imod stemte 3 (SF). Lovforslaget er forkastet.
Kommentar:  Nu brugte jeg ikke udtrykket garanti. Jeg tror i øvrigt, man skal vare sig for at udstede garantier fra en ministerstol. Der er i hvert fald eksempler på det hos nogle af herre Jacob Marks tidligere samarbejdspartnere, hvor man er kommet gruelig galt af sted med at udstede sådan meget håndfaste garantier. Jeg sagde, at vi fra regeringens side ønsker at sikre, at der er adgang til videregående uddannelser også uden for de store traditionelle universitetsbyer. Vi har igangsat en reform af vores bevillingssystem, og jeg synes da, det ville være nærliggende, at vi i den sammenhæng ser på, hvordan vi netop kan understøtte, at vi har videregående uddannelser uden for de store universitetsbyer. Og så pegede jeg på, og jeg opfatter det som en vigtig del at Syddansk Universitets dna, at man netop har en campusstruktur, altså at man bidrager til at leve op til den målsætning, der handler om, at vi skal have mulighed for adgang til videregående uddannelser uden for de traditionelle universitetsbyer.

Svar:  Er ministeren enig i rektor på SDU, Henrik Dams, udtalelser om, at de nedskæringer, SDU gennemfører på forskning som følge af regeringens sparekrav, har konsekvenser for landet som helhed?
Kommentar:  Nu har jeg ikke spurgt til kanalstrategien, vil jeg sige til skatteministeren. Jeg har spurgt, om skatteministeren virkelig mener, det er god service, at alle de små og mellemstore virksomheder, som mailer til SKAT, får et autosvar, der siger: Du kan forvente svar inden for 65 dage. Det betyder jo, at de små og mellemstore virksomheder ikke er klar over, hvornår de får svar. Og er det virkelig god service, at man får at vide: Du kan forvente at høre fra os inden for 2 måneder. Ja eller nej?

Svar:  Jeg tror også, at spørgeren har fat i en lidt ældre sag med de 65 dage, for netop for at undgå misforståelser ændrede man allerede – sådan som jeg har fået oplyst – under den tidligere regering autosvaret fra at handle om de 65 dage til at omhandle 3 måneder, og hvor det så også klart fremgår, at det er den længste behandlingstid. Jeg tror, det er vigtigt, at man er realistisk fra det offentliges side snarere end urealistisk i forhold til forventede behandlingstider. Men jeg er enig: Man skal altid bestræbe sig på kortest mulig sagsbehandlingstid, og jeg synes ikke, at det her spørgsmål kan ses uafhængigt af den generelle kanalstrategi, som jo handler om at besvare spørgsmål via www.skat.dk, via telefoniske henvendelser og via de generelle henvendelser på skrift inden for 5 hverdage. Så jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke synes, der sådan er grund til at fare til politisk indblanding i, hvordan autosvarene udformes.
Kommentar:  Ministeren sagde det ordret: Nogle skal jo mærke det. De her »nogle« er de mest udsatte familier, vi har i Danmark. Det er både etnisk danske børn, og det er også nydanske børn. Jeg synes, det er ret tankevækkende, at en socialminister, som burde tænke inkluderende, som hun selv påstår at hun gør, kan rejse sig op og sige: Nogle skal jo mærke det. Den her genopretningspakke er målrettet til at ramme bestemte grupper i samfundet, de mest udsatte familier og familier med nydansk baggrund. Det er da hverken ansvarligt eller på nogen som helst måde respektfuldt over for de mennesker, der bor i det her samfund. Så jeg vil egentlig gerne høre ministeren: Når ministeren bliver ved med at fremhæve, at genopretningspakken er nødvendig, fordi vi skal skabe bedre velfærdsforhold og så videre og så videre, hvorfor er det så lige, at det er børnene, der skal betale denne pris for den forfejlede økonomiske politik, som regeringen har lavet? Synes ministeren, det er fair, at prisen bliver betalt af børn?

Svar:  Jeg vil lige sige til spørgeren, at jeg jo altså sagde, at vi alle sammen kommer til at bidrage til den her genopretningspakke. Vi kommer alle sammen til at bære det, at vi sikrer, at der er ro og stabilitet omkring dansk økonomi. Og så er jeg totalt uenig med spørgeren i forhold til regeringens økonomiske politik og det, spørgeren siger om regeringens politik gennem tiden. Det er faktisk regeringens økonomiske politik og de tiltag, der er blevet truffet og besluttet gennem de seneste mange år, som er skyld i, at vi er et af de få europæiske lande, der ikke skal ud og finde så mange penge, som mange andre skal. Vi er faktisk en af duksene i den her europæiske klasse. Vi skal finde ½ procent af BNP fra 2011 til 2013, hvor der er en lang række andre lande, der skal ud og finde langt mere og derved også skal skære langt hårdere ind til benet i forhold til, hvad de har af offentlige ydelser. Så jeg synes, vi kan glæde os over, at regeringens politik faktisk betyder, at vi er et af de lande, som ikke skal gå ind og skære så meget som mange andre europæiske lande.
Kommentar:  De andre elementer, der måtte være – og det fremgår formentlig også af teksten i forslaget – er jo, at dér, hvor der vil være mulighed for at søge det i henhold til det lovsæt, der ligger, vil man selvfølgelig også kunne få mulighed for at søge det.

Svar:  Nej, det er lige præcis sådan, at det ikke fremgår af teksten, hvad det er for nogle andre, og derfor er det jo meget vigtigt at få afklaret: Hvem er det ud over dem, som er de primære brugere af det her lovforslag, der kan søge tilskuddet, uden at det får skattemæssige konsekvenser? Jeg synes, det er ret afgørende at få det belyst, og hvis ordføreren ikke kan svare præcis på det, er det jo også noget, vi må have afklaret under udvalgsbehandlingen via spørgsmål til ministeren.