kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Socialdemokratiet foreslog det første gang under den daværende boligminister Jytte Andersen i år 2000, så det er ikke så nyt for os på den måde. Men i al almindelighed kan jeg da oplyse ministeren om, at mange af de områder, der er på den her liste – Taastrupgaard blev vedtaget under en Venstreborgmester i Høje Taastrup Kommune, Egedalsvænge i Karlebo Kommune var også styret af en borgerlig borgmester, og det samme i Ringsted – faktisk i reglen styres af lige så mange borgerlige som socialdemokrater. Men det er jo ikke noget, jeg forventer at ministeren har hundrede procent styr på, altså hvor det præcist er bygget. Men fortidens fejl må vi under alle omstændigheder gøre op med, og jeg synes da, at det kunne være interessant at høre, hvad ambitionen egentlig er her. Hvad for nogle tal taler vi om? Er det endnu en omgang med dialogkonsulenter og streetbasket, eller har vi reelt ambitioner bag det?

Svar:  Ingen af de tre boligområder, som man i det daglige taler om har de største problemer, er bygget under borgerlige borgmestre. Hverken Mjølnerparken, Vollsmose eller Gellerupparken er noget, som borgerlige borgmestre har stået bag. Det er et gennemsocialdemokratisk styre, der har bygget de områder, herunder nogle meget store områder – Vollsmose og Gellerupparken – hvor der netop ikke er en blandet sammensætning af boformer eller beboere. Det skal vi nu prøve at rydde op efter, og det er der jo ikke nogen der har gjort før os. Jeg kan ikke nu løfte sløret for, hvad vi vil gøre, men jeg har et klart billede inde i mit hoved af, hvad vi vil gøre, for vi har snakket om det i regeringen, men vi er ikke klar til offentliggørelse. Men det vil være noget, som i modsætning til de mange år, hvor der har været socialdemokratisk regering, vil gøre noget ved det problem.
Kommentar:  Det forekommer mig, at ordføreren tæsker løs på en død sild og forsøger at presse de sidste blodsdråber ud af den der sild, der har ligget sådan seks, otte, ti dage og rådnet. Altså, ordføreren siger, at det spidser til. Jeg kan simpelt hen ikke finde ud af, hvor det er, det spidser til. For nu var ordføreren så venlig at erindre mig om, hvad der stod i den her før, og så skal jeg altså erindre ordføreren om det samme den her gang. Altså, der står på side 2: »Det fremgår endvidere af redegørelsen, at det i forhold til adgangen til Europols databaser er Rigspolitiets vurdering, at aftalen sikrer dansk politi en adgang, der operationelt næsten svarer til den direkte adgang, som dansk politi havde frem til den 1. maj 2017.« Altså, hvor er det, det spidser til? Jeg er fuldt med på den der fremtidsmusik, men jeg forstår det slet ikke, for hvis man kigger på det i dag, kan jeg simpelt hen ikke se, at det spidser til. Så vil ordføreren ikke redegøre for, hvor det set gennem dagens briller spidser til?

Svar:  Næsten er ikke lige så godt som helt, det går jeg ud fra vi er enige om. Situationen er i dag nogenlunde tilfredsstillende inden for normal arbejdstid, det medgiver jeg. Uden for normal arbejdstid er der en forsinkelse, og der er der søgninger, der ville være blevet foretaget, som ikke bliver foretaget. Det kan der ikke være nogen tvivl om. Men jeg kommer ikke og påstår, at noget er sprængt i luften af terrorister eller andet, eller at pædofile er væltet ind over grænsen. Det er slet ikke de skræmmebilleder, vi taler om. Det, jeg siger, er bare: Den her ordning er mere besværlig, den er mere tidkrævende og dermed ressourcekrævende. Politiet kunne bruge kræfterne bedre andetsteds, hvis man havde et fuldt og helt medlemskab af Europol. Det værste er selvfølgelig fremtidsmusikken, som ikke er en eller anden sciencefictionfilm, men som er virkelighed, og som bliver rullet ud, nemlig at man får den direkte søgeadgang ude fra de enkelte politibiler, ude fra grænsekontrollen og andre steder, hvor man systematisk ville have kunnet kontrollere mistænkelige personer, hvis vi havde haft den fulde adgang og det fulde medlemskab af Europol. Det har vi ikke, og vi må klare os så godt som muligt inden for de rammer, der er. Men at det er optimalt, det kan man ikke påstå.
Kommentar:  Tak for de bemærkninger. Jeg synes ikke rigtigt, det var tydeligt fra beskæftigelsesministerens side, hvornår forslaget omkring de 37 timer måtte blive præsenteret, og i hvilken udstrækning det måtte blive præsenteret, og hvad der måtte ligge af økonomi i sådan et forslag. For det er klart, at det jo heller ikke nødvendigvis er gratis at indføre det forslag. Det kan blive spændende at se. Derfor vil jeg sådan set også gerne vide, hvad den tidsmæssige horisont er for det forslag.

Svar:  Jeg har ikke en tidsplan med til spørgeren i dag, men jeg kan forsikre spørgeren om, at vi er i fuld gang med at udvikle på det forslag. Spørgeren ved jo også fra sin tidligere plads i netop Beskæftigelsesministeriet, at det heller ikke er helt enkelt at skrue sammen, men det kommer ikke til at afholde os fra at gøre det. Vi går målrettet efter at få etableret en pligt til at bidrage for nytilkomne i Danmark, fordi vi mener, det er vigtigt, og at det er et vigtigt redskab til at bryde de sociale og kulturelle barrierer, som står i vejen for, at måske især ikkevestlige kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet. Der håber vi jo rigtig meget, at partiet Venstre vil gå konstruktivt ind i de drøftelser og forhåbentlig også i realitetsforhandlinger om det, når vi fremlægger det endelige bud på, hvordan det skal skrues sammen.
Kommentar:  Det råd ville jeg faktisk ikke give mine børn, hvis det var, de kom til mig og ville have en tatovering. Så ville jeg sige til dem, at hvis du går ind hos en registreret tatovør, er du sikker på, at de er underlagt rockerne, og så ved du ikke, om de har givet penge under bordet for en registrering, du ved ikke, om de har taget de uddannelser, eller om de bare har fået et stempel af brancheorganisationen, fordi de har godkendt dem uden noget, og du ved ikke, hvem der har godkendelsen i forhold til en registrering. Jeg ville sige til mine børn: Gå ind hos en tatovør, hvor I kan se det arbejde, der er blevet lavet. Prøv at se det arbejde, der er blevet lavet, og sikr jer, at I har talt med nogle af de mennesker, der har fået en tatovering. Det, der er vigtigt, er, at man ser, hvad de har lavet, i stedet for bare at tro på et skilt, der hænger i vinduet. Jeg tror ikke på det.

Svar:  Det kan jo aldrig skade at spørge sig omkring, hvor andre har fået lavet en flot tatovering henne. Men vil ordføreren ikke godt bekræfte, at det jo ikke bare er brancheforeningen, der beslutter, hvad det er, der skal ske i forhold til den her registrering? Det sker jo i samarbejde med Sundhedsstyrelsen, og Sundhedsstyrelsen skal føre tilsyn med, at man ikke bare giver registreringerne til hvem som helst. Det er jo det, der ligger i ordningen. Det er jo ikke sådan, at Dansk Tatovør Laug bare selv kan beslutte, hvad det er, der skal være retningsgivende for, hvad god hygiejne er, eller for, hvad uddannelsen kræver. Det skal man jo i samarbejde med Sundhedsstyrelsen, og Sundhedsstyrelsen skal føre tilsyn; så det er jo ikke det vilde vesten, vi indfører her. Hvis det var det, kunne vi jo lige så godt fortsætte med status quo, kan man sige.
Kommentar:  Nu tror jeg, at meget af det, vi taler om her, også er et spørgsmål om, at vi kan få danskerne overbevist om, at vi rent faktisk gør, hvad vi kan, for at det ikke er Danmark, der betaler for andre landes manglende engagement i at få indtægter og udgifter til at stemme. Når jeg i dag spørger om nogle ting, handler det ikke om, at jeg ønsker at debattere – det kan vi sådan set godt, men det er måske bedre at gøre det en anden gang – om Danmark skal være medlem af EU eller ej. Danmark er medlem af EU, og Dansk Folkeparti synes også, at det er fornuftigt, at vi, som det ser ud lige nu, er medlem. Men det betyder jo ikke, at man ikke kan diskutere ting og sager frem og tilbage om økonomien i det. Når det handler om nogle af de andre ting, som finansministeren nævner, for eksempel landbrugsstøtten, er det også en kendt sag og et kendt dansk synspunkt, og det støtter Dansk Folkeparti også, at det på lang sigt jo er tåbeligt, at man ud fra en eller anden planøkonomisk forudsætning i sin tid har opbygget en kæmpemæssig landbrugsstøtte. Den skal vi da se at få afskaffet hurtigst muligt. Men hvis vi skal forklare herre og fru Danmark tingenes tilstand, er det jo ikke nok at sige, hvis vi kunne være så heldige at komme igennem med det, at nu har vi, jubi, fået en kæmpe rabat for vores EU-medlemskab på 1 milliard kroner, hvis vi samtidig indirekte kommer til at påføre danskerne flere omkostninger, fordi vi får mindre og monumentalt meget mindre i støtte. Og i øjeblikket er det altså sådan, som vi også tidligere været inde på, at Danmark netto er den mest bidragydende. Vi betaler i øjeblikket, i 2011, 149 euro per indbygger og ligger dermed per indbygger på et niveau, man kan sige ligger i top. Derfor går spørgsmålet altså på, om finansministeren ikke kunne tænke sig andre ting end den milliard kroner, der i øjeblikket kæmpes om for at få regnestykket til gennemsnitligt at hænge sammen.

Svar:  Jeg vil ønske herre Peter Skaarup og held og lykke med at forklare herre og fru Danmark, hvad der mere præcist ligger i Dansk Folkepartis holdninger til EU. Jeg tror i hvert fald ikke, at der i dansk erhvervsliv kan være nogen særlig stor betryggelse ved det, der lige er blevet redegjort for, nemlig at vi ikke for øjeblikket skal træde ud af fællesskabet. Så er der jo også det her med, når politikere gerne vil noget på lang sigt, hvor det ikke har nogen sådan forpligtende karakter, men hvor det på kort sigt har lige det stik modsatte. Det er der altid et eller andet betænkeligt ved. Og hvis man har den holdning, at landbrugsstøtten i EU er for høj og skal ned, bliver man selvfølgelig nødt til klart at kæmpe for det, både på kort og på lang sigt. Og det ville da være bedst, hvis det var noget, som vi var helt enige om fra dansk side og også fra Dansk Folkepartis side. Så er det sådan, i forhold til hvad Danmark ønsker, og hvad vi har fået mandat til at gå efter i de forhandlinger, at det ikke kun er en dansk rabat. Det er også i samarbejde med en lang række andre lande, at vi får et stramt budget, markant under det, der er foreslået af Kommissionen, og at vi bruger pengene klogere.
Kommentar:  Jeg ved ikke, hvor meget finansministeren følger med i debatten ovre i det nordvestjyske, men hvis ministeren fulgte godt med, ville han vide, at det har vi frembragt utallige gange. Vi siger bare, at det er regeringen, der har ansvaret for økonomien; det er regeringen, der bevilger pengene; det er regeringen, der bestemmer, hvilken sundhedspolitik der skal være via Sundhedsstyrelsen – ministeren læste selv op her – og det er regeringen, der har ansvaret for økonomien, når der skal bygges. Når det her nybyggeri i Gødstrup måske bliver til noget, vil man til evig tid – i hvert fald i rigtig, rigtig mange år – byde folk i det nordvestjyske, at de har op til 100 km til en fødeafdeling. Jeg ved ikke, om ministeren nogen sinde har hørt om begrebet akut svangerskabsforgiftning, men jeg kan ud fra de sager, jeg har kendskab til, sige til ministeren, at det kræver en akut indsats. Ja, selv 30 km kan være for langt, hvis det er sådan, at der opstår en akut svangerskabsforgiftning. Det her er altså alvorlige ting, og derfor tager folkene i det nordvestjyske helt anderledes på det, end ministeren her giver udtryk for.

Svar:  Men så kan man jo i hvert fald sige, at der så ingen grund er til at stemme på Socialdemokraterne i det nordvestjyske, hvis de ingen indflydelse har overhovedet. Det ville da være det første gode råd, jeg vil komme nederst Jeg vil sige, at regeringen skal sørge for, at det foregår sundhedsmæssigt forsvarligt, og det er jo det, Sundhedsstyrelsen skal overvåge. Der er nu fremlagt nogle forslag. Herre Jens Peter Vernersen understreger, at det er nogle administrative forslag. De skal nu politisk behandles i regionsrådet. Regeringen vil nøje følge med i, hvad resultatet bliver. Jeg siger, at de mange penge, vi er kommet med til akutberedskabet, ikke skal bruges til at fylde huller i Region Midtjyllands andre økonomiske vanskeligheder, og det vil vi naturligvis vogte over. Så både sundhedsfagligt og af hensyn til borgerne i nordvest vil vi naturligvis se til, at man overholder de aftaler, vi har lavet.
Kommentar:  Jeg siger det bare i al beskedenhed. Nu har jeg ikke set de tal, som ordføreren står med. Men man skal i hvert fald huske at holde tingene adskilt. Hvad er det, der handler om, hvor mange elever der kommer på skolen, og hvad er det, der handler om prioriteringsbidrag? Det er sådan set det eneste, jeg siger. Det er vigtigt, at man kalder tingene ved deres rette navn. Men igen vil jeg holde fast i de rigtig gode muligheder, man har, i Nordjylland. Der er fordelsuddannelser. Vvs er en fordelsuddannelse. Der er nogle muligheder. Der er virksomheder, der gerne vil tiltrække elever. Så handler det blandt andet om at gøre elever og unge mennesker opmærksom på de muligheder, for der er jo også nogle unge mennesker her, der går glip af en mulighed. Det skal man også huske i den samtale, vi har, omkring erhvervsskolerne.

Svar:  Tak. Når jeg nævner det med økonomien, er det jo, fordi det er noget af det, vi hører fra blandt andet nogle af eleverne selv, nemlig at når man kommer til værktøj og udstyr, som er 20-30 år gammelt, er det altså med til at gøre det knap så attraktivt. Det er derfor, vi i Socialdemokratiet har sagt, at når det handler om erhvervsuddannelserne, vil vi gerne stoppe det her omprioriteringsbidrag. Men jeg vil da gerne kvittere for, at ministeren fremhæver en masse positive ting, der også er, med nye uddannelsestiltag, så vi på den måde kan bruge spørgsmålet her i salen til at gøre det til en reklame til unge mennesker derude om, at der findes spændende uddannelser på de erhvervsskoler, og at der er gode muligheder også inden for vvs-faget. Der er endda også gode muligheder for at få job og også få meget velbetalte job. Det er faktisk sådan, forstår jeg på ham her Morten Fals, at det nu er mere vellønnet at blive vvs'er, end det er for eksempel at være elektriker. Så for de unge gælder det bare om at komme ind og tage de her uddannelser. Så tak til ministeren for den opfordring. Jeg håber, at ministeren også vil overveje det med økonomien. Det kunne altså gøre det lidt bedre.
Kommentar:  Det er, at det er en udfordring for Danmark, som ikke bare beskæftigelsesministeren, men hele regeringen tager meget alvorligt. Derfor regeringens dagsorden om vækst – og vækst i hele Danmark – og vores helhedsplan og vores 2025-strategi. Det afgørende for at få løst det alvorlige problem, der peges på, er jo at sørge for, at de områder, som har mange kontanthjælpsmodtagere, får en større vækst. Derfor udflytningen af offentlige arbejdspladser; derfor alle de initiativer, vi har taget, med planlovgivning, landbrugslovgivning og så videre, således at vi kan få disse områder med og skabe vækst og beskæftigelse. Løsningen på et skævt Danmark er ikke at have for høje sociale ydelser eller sociale ydelser, der er i ubalance med vores overenskomstfastsatte lønninger.

Svar:  Men jeg tror sådan set på, at folk, der er ledige i Danmark, gerne vil have et arbejde. Jeg tror også, de knokler på for at få et arbejde. Derfor deler jeg ikke ministerens holdning om, at så længe man bare får lidt pisk, skal man nok finde det arbejde. Men jeg kan så også godt høre, at ministeren jo taler om, hvordan vi får et Danmark i bedre balance. Problemet er jo bare, at man fører en politik, som betyder det stik modsatte. Jeg har i hvert fald endnu ikke hørt ministeren sige, hvad svaret så er til de borgere, der bor på Bornholm, som jo er en ø. Hvis de har søgt og søgt arbejde og ikke kan få et arbejde, må ministeren vel anerkende, at de bliver ramt af kontanthjælpsloftet, men jo ikke nødvendigvis har en jobmulighed. Så hvad er svaret til de mennesker?
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig herefter om lovforslaget i sin helhed. Der er ingen, der beder om ordet, og dermed er forhandlingen slut, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 102 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Tak for det. Så vil jeg godt spørge om noget mere. En ting er, at vi afventer ministeriets bemærkninger og andre kloge hoveders bemærkninger, men jeg vil gerne spørge ministeren personligt, om ministeren ikke synes, at det er synd for min pizzabager, at han skal hænge en sur smiley op på glasdøren, hvis der ikke er styr på hygiejnen i hans forretning – det er han forpligtet til – hvorimod hensynet til den, der driver groft uansvarlig forretningsførelse, åbenbart er større under den nugældende lovgivning, for der skal ikke advares gennem en smiley eller offentliggørelse i konkursregisteret. Er det ikke højst besynderligt efter ministerens opfattelse? Det er det i hvert fald efter min opfattelse. Jeg kan da så supplere med at sige, at vi har Ribers Kredit Information, og der skal jo altså ikke ret meget til, før man ryger i et offentligt register – 1.000 kroner i gæld og så tre rykkere, og så er man udstillet for offentligheden der. Er det ikke, som om vi under den nugældende ordning egentlig holder hånden over de folk, som driver groft uansvarlig forretningsførelse til skade for potentielt kommende samhandelspartnere, der ikke bliver advaret på fornøden vis? Tak.

Svar:  For at kvalificere sig til at komme i konkurskarantæneregisteret er det jo fuldstændig rigtigt, som det ligger i spørgerens bemærkninger, at man ikke alene skal have deltaget i en konkurs, men den skal have ligget inden for det seneste år, man skal have været en del af ledelsen, og man skal, hvad der er nok så vigtigt, have optrådt groft uansvarligt. Derefter får man så konkurskarantæne, nemlig forbud mod at indgå i ledelsen i en virksomhed. Spørgsmålet er så, om alle skal kunne se det i registeret. Jeg går virkelig til det med åbent sind. Der kan både findes argumenter for og imod at give offentligheden tilgang. Og det er jo rigtigt, hvis man kigger ud over lovgivningen i det hele taget, at der ikke er en struktur, hvorom man kan sige, at det gør vi altid eller det gør vi aldrig. Så jeg er sådan set indstillet på med åbent sind ... (Første næstformand  (Karen Ellemann Jensen): Ja tak! ). Undskyld.
Kommentar:  Man kan i hvert fald sige det så enkelt, at hvis vi bare nu indførte en permanent grænsekontrol, ville vi ryge ud af Schengen. Nu hører jeg så heller ikke i dag Marie Krarup sige, at vi skal ud af Schengen, men at vi skal ændre i Schengensamarbejdet, og det er jo ikke noget, vi bare gør alene. Så det kræver også, at Dansk Folkeparti kommer med et forslag til, hvordan man så skal ændre Schengensamarbejdet, og at man kigger på, hvad der ligger i det, at samarbejdet skal ændres. Altså: Hvordan skal man tage fat på det, hvad gør man i forhold til de øvrige europæiske kollegaer? For jeg hører i hvert fald ikke i dag, at Dansk Folkeparti vil melde sig ud af Schengen, fordi det jo netop vil give nogle meget utilsigtede bivirkninger for for eksempel det politisamarbejde, som er så vigtigt for os.

Svar:  Dansk Folkeparti vil rigtig gerne samarbejde om at få udvist kriminelle, at hjælpe andre stater med at finde internationale kriminelle netværk, terrorister, illegale asylansøgere, illegale immigranter og så videre Så vi vil gerne have et samarbejde, men det samarbejde må ikke udelukke, at vi kan få en permanent grænsekontrol. Så det, vi vil, er, at vi vil have oprettet en permanent grænsekontrol og så samtidig få lavet Schengen om, så det kan lade sig gøre at have den for fremtiden, for altid, for det er det, man skal have, når man er en suveræn stat.
Kommentar:  Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 58 (V, DF og KF), imod stemte 2 (EL), hverken for eller imod stemte 49 (S, SF og RV). Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Herre Jens Christian Lund beder om ordet, kan jeg se, og får det som ordfører.
Kommentar:  A-niveau-taksterne blev indført i forbindelse med, at de almene gymnasier overgik fra amterne til at være selvejende institutioner. Der var en politisk diskussion om, at man gerne vil fremme nogle fag – det var inden for de naturvidenskabelige fag – ved at give mulighed for A-niveau-takst for at gøre det mere attraktivt at udbyde nogle af de her naturvidenskabelige fag. Derfor blev det så indført. Der var en bred politisk aftale på det tidspunkt, netop for at fremme de naturvidenskabelige fag. Det beløb, man så fandt til A-niveau-fagene, var en omfordeling inden for selv samme gymnasier. Så kan man spørge sig selv, om det er hensigtsmæssigt, og om det ikke er en knopskydning på et i forvejen måske lidt uoverskueligt taxametersystem. Det synes jeg er et meget relevant spørgsmål, og man kunne godt overveje, om man skulle kigge på det, når vi alligevel på et tidspunkt kigger på taksterne.

Svar:  Jeg er glad for høre, at ministeren også vil tage nogle af de her ting med, når der skal ryddes op i nogle ting. Det, som ministeren jo også er bekendt med, er, at de rigtig mange steder har indgået et campussamarbejde på tværs, og at det mange steder fungerer rigtig fint. Men jeg kan sige, at det i hvert fald er nogle af de ting, der kan give problemer, for eksempel i det her tilfælde med Grindsted almene gymnasium og Erhvervsgymnasiet Grindsted, at de har så vidt forskellige økonomiske muligheder for at drive skole. Jeg vil høre ministeren, om ministeren ikke også mener, at det kan give problemer i campussamarbejdet, når der for eksempel som her er en forskel på 8 million kroner på økonomisiden hvert eneste år, når man sammenligner de to skoler.
Kommentar:  Nu er der jo tale om de såkaldte nordmannsgraner, og mig bekendt er der lige præcis tale om, at de er meget klimavenlige. Det er sådan, at de binder en del af CO 2 'en, og de binder mere CO 2  end andre træer. Derfor synes jeg da umiddelbart, at det lyder som en god idé, når man nu holder klimatopmøde i Danmark, og at det er et godt signal at sende fra dansk side, at vi, samtidig med at vi altså har nogle træer, der er mere miljøvenlige – er klimavenlige – så også kan sige, at det er sædvanlig dansk tradition at fejre julen, og at der er juletræer eksempelvis ved Bella Centeret. Kan ministeren ikke også se, at det egentlig vil være meget fornuftigt, og at der er to – måske endda endnu flere – gode grunde til, at vi markerer, at det er jul i Danmark?

Svar:  Jeg synes, der er mange gode grunde til at markere i julen i Danmark. Det gør jeg også selv med glæde, og derfor er jeg også glad for, at Tivoli holder juleåbnet og der er en masse juletræer i København. Og jeg er sikker på, at alle vore gæster kan se, at Danmark sætter meget pris på juletræerne – også og ikke mindst på nordmannsgranerne. Men derude må jeg bare respektere at det er FN's afgørelse.
Kommentar:  Javel. Jeg har tælleren her, så jeg skal nok sørge for ikke at tale over. Der er fuld opbakning til, at regeringen har sendt de ansøgninger af sted. Jeg synes personligt, det er en fremragende idé. Vi skal have mere af den slags, hvor vi tænker Danmark ind i forhold til branding og turisme, men hvorfor i verden ikke også åbne op for, at vi kan have de store, mere folkelige aktiviteter som eksempelvis broløbet? Alene det broløb giver 1,7 million kroner til det lokale foreningsliv i Korsør og Nyborg. Det er vigtige penge.

Svar:  Der er mange, der gerne vil afholde løb på Storebæltsforbindelsen og Lillebæltsforbindelsen og andre centrale trafikinfrastrukturbygninger i Danmark. Indtil nu har praksis været, at foreningerne i Slagelse og Nyborg kunne få lov til at afholde deres løb, og så kunne den tidligere cykelrytter Jens Veggerby få lov til at afholde et motionscykelløb. Men der er mange andre, der også ønsker det. Jeg vil gerne høre Socialdemokratiets Rasmus Horn Langhoff her: Hvor mange løb ønsker herre Rasmus Horn Langhoff at tillade?