kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jamen jeg tror, at hvis fru Astrid Krag har undladt at lytte til, hvad hendes både tidligere og nuværende partikollega herre Ole Sohn siger, kan man jo selvfølgelig godt have det synspunkt, at hvad der sker i verden omkring os, har ikke nogen betydning. Men jeg må bare konstatere, at Socialdemokratiets ordfører jo så heller ikke kan sige, at det her forslag på nogen måde bidrager til, at vi får flere i beskæftigelse, at det gør det mere attraktivt at være i arbejde. Og jeg synes bare, det er ærgerligt, at regeringen har en finanslovsaftale på 31 sider, som er klinisk renset for vækstinitiativer, og så vælger man det her. Og jo, så kan det da godt være, at det er polemisk sagt, at man ikke engang indfrier sine egne valgløfter, men det må fru Astrid Krag jo så selv stå ved og forklare de folk, der stemte på Socialdemokratiet og SF, hvorfor dette løfte ej skulle tages helt så bogstaveligt.

Svar:  Jeg er ikke helt sikker på, hvilken del af forslaget herre Torsten Schack Pedersen er meget sur over. Hvis man kigger på, hvad forslaget koster, som var det, jeg indledningsvis ligesom kunne høre der var stor omsorg for, vil jeg sige, at det her vil medføre et mindre provenu på 810 million kroner i 2015, og det bliver så et lavere beløb efter tilbageløb. Men hvis det er det, herre Torsten Schack Pedersen er meget ked af, vil jeg sige, at jeg egentlig synes, det tal ligger relativt tæt på det, vi tidligere har talt om. Så vil jeg bare sige, at det da er paradoksalt, at vi på en dag, hvor vi netop har behandlet en udvidelse af den skatteordning, der gør, at danske virksomheder kan konkurrere globalt om de klogeste hjerner til nøglemedarbejderpositioner og forskeropgaver i danske virksomheder, skal have at vide, at vi ikke er optaget af, hvad der sker i verden omkring os, og at det ikke har nogen betydning. Det er altid sjovt at høre, hvilke ord man skal have lagt i munden af Venstres ordfører. Og havde jeg haft lidt mere tid og formanden ikke havde rejst sig, ville jeg også gerne have fortalt lidt mere om, hvad det er i finansloven, der er med til at sikre vækst og job, men det må vi så tage i en anden sammenhæng.
Kommentar:  Jeg må være ærlig og sige, at jeg sådan set synes, ministeren taler lidt udenom her. Det første spørgsmål, jeg stillede, var: De her budgetoverskridelser, vi ser i kommunerne, skyldes jo i rigtig mange kommuner, at udgifterne til det specialiserede socialområde, for eksempel børn, der bliver anbragt uden for hjemmet, har været umulige at styre, er vokset mellem hænderne på kommunalpolitikerne. Det er jo altså nogle opgaver, de er forpligtet til at løse i henhold til den sociale servicelov. Mener ministeren så, at det er rimeligt over for de konkrete kommuner med nogle meget udsatte grupper, som er nødt til at løfte de her opgaver, og hvis budgetter derfor skrider? Mener ministeren, at det sådan politisk er retfærdigt og rimeligt, at det så bliver de ældre, der betaler de steder, hvor man åbner budgetterne og bliver nødt til at finde pengene inden for ældreområdet og fyre medarbejdere inden for ældreplejen? Andre steder vælger man, at det må blive på børnepasningsområdet. Er det sådan en rimelig tilgang at have til vores kernevelfærd?

Svar:  Nu kom spørgeren til at pirke lidt til, at vi nu skulle til at tale holdninger. Så jeg kunne ikke undslå mig for at lave en parallelitet til, hvordan det ellers ser ud rundtomkring i Europa. I forhold til det specialiserede sociale område er det også værd at hæfte sig ved, at selv om man kan se, at der er sket en markant udgiftsvækst, så har vi stort set den samme aktivitet, som vi har haft førhen. Det er jo også en af grundene til, at vi satspuljepartierne imellem har lavet en rigtig god aftale, Barnets Reform, hvor vi netop går ind og griber fat i nogle af de problemstillinger, som vi kan se er skyld i, at udgifterne til nogle af de her foranstaltninger, man laver, er meget store, og også i forhold til at kunne gribe ind langt tidligere, end man gør i dag og har gjort førhen, fordi vi jo ved, at jo tidligere vi griber ind, jo bedre er det for det enkelte barn, og jo bedre er det for kommunens økonomi. Så jeg synes, der sker rigtig meget med hensyn til at hjælpe kommunerne med at kunne styre det specialiserede sociale område i forhold til udsatte børn og unge. Og jeg mener da helt klart, at den aftale, som spørgerens parti også er med i, Barnets Reform, virkelig hjælper kommunerne et godt stykke hen ad vejen.
Kommentar:  Nej, det er det ikke. Nu står jeg her jo ikke som repræsentant for Venstre, men som repræsentant for regeringen. Vi skal i andre sammenhænge nok få lejlighed til at diskutere det partipolitisk, men hverken Venstre eller regeringen har et forslag om at hæve pensionsalderen. Vi har et ønske om at øge arbejdsudbudet, og det kan gøres på mange måder. Et enkelt eksempel på det: Regeringen har foreslået, at man hæver det såkaldte fribeløb, som er det, man kan tjene ved siden af SU'en, når man går på en videregående uddannelse, og hvis vi øger fribeløbet med 1.000 kroner, som regeringen har foreslået, vil det betyde, at en række studerende vil arbejde noget mere, eller de vil måske også søge at finde et arbejde, der er mere studierelevant, og det vil øge arbejdsudbudet i Danmark. Det vil være til gavn for både de studerende og for arbejdsmarkedet, og for nogle vil det betyde, at de ville få et langt mere relevant job for deres studie. Så jeg tror, det vil være godt, og at øge arbejdsudbudet vil være positivt i forhold til at kunne komme videre.

Svar:  Jo, men det, der er mit formål her, er sådan set at få afklaret, om vi kan forvente, at en regering med Venstre, hvor Venstre også er repræsenteret efter et valg, stadig væk har tankerne om at ville forlænge pensionsalderen med 6 måneder, for det hører jeg ikke finansministeren afvise. Han siger bare, at på nuværende tidspunkt er der ikke mulighed for det. Jeg spørger sådan set til, hvad man kan forvente af en regering, hvor Venstre også er med, i fremtiden.
Kommentar:  Jeg tror for så vidt ikke, at vi er uenige om, at man som offer skal have den hjælp, man har behov for. Det tror jeg egentlig ikke at vi er uenige om. Men det, der generer mig, er, at SF her ligesom siger, at der i store træk ikke skal være noget loft over det, og at de er indstillet på at finde pengene. Det er jo sådan lidt det, vi hele tiden hører, og jeg kan forstå, at der er rigtig mange ting, man altid skal finde penge til, og jeg ved altså bare ikke, hvor SF lige vil finde pengene henne. Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.

Svar:  Når det for eksempel handler om voldtægtsofre, er det jo en utrolig lille gruppe mennesker. Vi har faktisk fundet pengene i SF, og vi har afsat penge til det. Så det er jeg slet ikke bekymret for. Vi har været i en god dialog med voldtægtscentrene om det her, og jeg kan garantere for, at der er mere end rigelig brug for den hjælp, som vi i Folketinget kan tilbyde de her mennesker. Den kan vi forbedre. Der har stået en konservativ justitsminister på den her talerstol og sagt, at det her ikke bør handle om økonomi, og at der selvfølgelig skal være den hjælp, som er nødvendig. Men siden er der ikke bliver tilført så meget som en krone til voldtægtscentrene rundtom i landet. Det synes jeg bare er rigtig for galt.
Kommentar:  Ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål. Er det noget, der ellers ville have givet en ubetinget straf, eller er det noget, der ville have givet en betinget straf, altså hvor den, der havde fået dommen, alligevel ikke ville være kommet i fængsel? Det vil jeg gerne bede ordføreren om at forholde sig til. Er det noget, han ved, eller er det noget, han står på talerstolen og påstår, for det er jo rimelig centralt i den her debat.

Svar:  Kære fru Trine Bramsen, der er sket en stigning på 30 procent, når det kommer til domme med samfundstjeneste for seksualforbrydelser. Der er næsten sket en fordobling, når det kommer til de domme, der relaterer sig til grov vold. Jeg tror ikke, det er en tilfældighed, at man har set en eksplosion på det her område, siden venstrefløjen vedtog de her meget, meget klare regler. Dertil kan jeg bare sige, at man i mit parti har en ambition om at gå i den modsatte retning.
Kommentar:  Jo, det har jeg, men jeg tror også, det er vigtigt at gøre det klart, at når det kommer til det, at kommunerne laver sagsbehandling, er det jo på mange måder ligesom med et spejlæg, der ikke kan fortrydes, fordi mange af de kommuner, der havde kompetencerne i den tekniske forvaltning, ikke har dem mere, fordi de fleste medarbejdere nu arbejder andre steder. Så det er ikke bare en mulighed at vende det rundt eller udskyde det. Det gjorde vi jo også på opfordring fra fru Anni Matthiesen for lidt over et år siden, hvor vi udskød starten på det her med et år. Men nu tror jeg, at vi bliver nødt til at kigge på nogle andre løsninger, der handler om at gå i dialog med branchen, i forhold til hvordan vi sikrer flere statikere og brandrådgivere, men også i forhold til at sikre, at man ikke, hvilket der er problemer med, går ind i en godkendelse af det på en for høj bygningsklasse, men bruger præcis den bygningsklasse, som det er nødvendigt at godkende efter.

Svar:  Når jeg taler med de her mennesker, som har henvendt sig til mig, så er noget af det, der går igen, når de fortæller om det, at de krav, der nu er stillet, er mere eller mindre ens, uafhængigt af om det er forholdsvis små byggeprojekter eller enormt store byggeprojekter. De siger, at de godt kan forstå, at der selvfølgelig skal være nogle ret restriktive krav, også brandsikkerhedsmæssige krav, hvis man bygger et supersygehus, men der, hvor de undrer sig, er jo, at også forholdsvis simpelt byggeri bliver belastet på den her måde, og at der kommer så store regninger – jeg kan som et eksempel nævne en rundbuehal til nogle kreaturer – og så bliver de rystet. Er ministeren ikke enig i, at man på en eller anden måde burde differentiere, i forhold til hvad det er for størrelser af byggeri, som man skal have godkendt?
Kommentar:  Nu skal det lige siges, at der jo er flere elementer i regeringens SU-reform. Et af elementerne er, at vi ligesom lægger op til, at nu gennemfører man altså studierne på normeret tid. Vi giver SU til det, studierne er normeret til. Hvis der derudover er unge mennesker, der enten kan se, at de kan tage ekstra sommerskoler, der er ECTS-berettiget, enten herhjemme eller i udlandet, eller som ligesom kan magte at tage yderligere fag i et semester, ligesom man for eksempel kan på flere forløb på Aarhus Universitet, hvor man tager to og tre fag, der hver giver ti ECTS-point, så vil vi da gerne give en belønning. Sådan som det er i dag, mister man de sidste SU-klip, hvis man bliver færdig før tid. Der synes vi da, det er rimeligt, at hvis man er ihærdig, virkelig anstrenger sig og bliver færdig før tid, så skal man da have en honorering svarende til den SU, man går glip af.

Svar:  Det er jo fuldstændig rigtigt, at regeringens SU-pakke består af mange flere ting end bonusordningen, for den består stort set kun af nedskæringer i SU’en. Det tager vi i den næste runde spørgsmål, som vi har her, nemlig vedrørende, at regeringen vil fjerne det sjette år med SU. Men lad os kigge på det der med at gennemføre på normeret studietid. Jeg har to spørgsmål til det. Det ene er: Er regeringen optaget af, at vi kan lave en positiv motivation, så man gennemfører på normeret studietid? For det står der ikke noget om i regeringens SU-forslag. Det går kun på, at man gennemfører hurtigere end på normeret studietid, og vi ved, at det kun er ganske få, der gør det. Så vil regeringen være med til at kigge på, at der er en bonus til den studerende, hvis man gennemfører på normeret studietid, sådan at vi får flere igennem hurtigere? Det andet er: Er der nogle konkrete initiativer på vej fra ministerens side, der gør, at det ikke bare er nogle få steder, der er sommerskoler, og nogle få steder, hvor man overvejer at arbejde med en trimestermodel i stedet for en semestermodel, sådan at vi kan få sat skub i, at den lange periode hen over sommerferien kan bruges til regulær undervisning?
Kommentar:  Det er ikke et spørgsmål om ikke at have forstået noget. Det er et spørgsmål om, at man har nogle holdninger i sin tilværelse. De er privatpersoner, og de er velkomne til at have nogle udlændingepolitiske holdninger. Men det er ikke det, der afgør, hvad Socialdemokratiets udlændingepolitiske linje er. Vi har et ansvar for at have et helhedsblik for, hvordan det står til i Danmark. Integrationen går ikke særlig godt i Danmark. Jeg ved godt, at fru Rosa Lund og andre påstår det modsatte, men det passer ikke. Integrationen går ikke særlig godt i Danmark. Det diskuterede vi tidligere på dagen i en anden anledning i en radioudsendelse. Skulle der være en enkelt kommune i Danmark, hvor integrationen går strygende, så har jeg ved flere lejligheder sagt, at jeg meget gerne hører fra dem, for det ville jo være spændende. Og hvis de samtidig havde knækket koden til, hvordan man får integrationen til at lykkes, så kunne det jo også være, at der var nogle best practice-erfaringer, man sådan kunne udbrede til resten af Danmark. Men uanset om det så var tilfældet, er det jo stadig væk et problem, at det generelle billede er, at integrationen ikke går godt. Og så kunne man jo starte med at aflaste nogle af de kommuner, der har massive problemer hver eneste dag i deres folkeskoler og i andre sammenhænge, hvor integrationen virkelig har det svært.

Svar:  Tak for det. Det er jo helt rigtigt, at man ikke nødvendigvis mener det samme, fordi man er medlem af det samme parti. Det gør da bare indtryk på mig, at der rundtomkring ude i landet findes borgmestre – dem, der står for integrationen og er hverdagens eksperter på det her – som siger: Vi kan faktisk godt huse nogle flygtningebørn. Det synes jeg man bør lytte til. Jeg har et andet spørgsmål: Hvor ved herre Rasmus Stoklund fra, at menneskerne fra Morialejren ikke har et beskyttelsesbehov?
Kommentar:  Ja, det er rigtigt, og derfor kan man jo undre sig yderligere over, at der så er en konkret sag med piger, der har været sendt væk. For de må jo have haft et abnormt fravær fra skolen. Altså, hvad er der så sket? Har man ikke indberettet? Har man ikke brugt de muligheder, der er. Har man ikke sanktioneret godt nok, siden vi alligevel har en konkret sag?

Svar:  Den bekymring deler jeg fuldt ud. Jeg deler fuldt ud bekymringen over, at børn kan være væk i en længere periode, uden at det netop bliver indberettet, og uden at der så også efterfølgende kan blive trukket i ydelserne, altså hvis det er tilfældet. Det kan jeg desværre ikke sige, for det ved jeg ganske enkelt ikke. Men det undrer mig, og jeg har nøjagtig den samme bekymring og undren, som fru Pernille Bendixen har. Så vil jeg altså sige, at forældre jo rent faktisk også, hvis de tvinger deres børn på genopdragelsesrejse, kan få op til 2 års fængsel, og det er heller ikke et hak for meget.
Kommentar:  Nej, det er det jo ikke nødvendigvis, men altså jeg kan bare henholde mig til det spørgsmål, der er blevet stillet, altså om der er styr på de ydre grænser: Nej, det er der ikke. Det er derfor, vi har grænsekontrol. Så kan jeg i øvrigt sige, at jeg faktisk kommer lige fra et besøg både på Center Sandholm, men også på Ellebæk, som jo er det sted, hvor vi tilbageholder ikke bare blandt andet de afviste asylansøgere, men også kriminelle udlændinge, der skal sendes ud. Sidste år foretog vi omkring 4.000 udsendelser. Så der bliver rent faktisk også sendt rigtig mange ud af landet igen, hvilket jo også er helt nødvendigt.

Svar:  Ja, det må man sige. Når der i løbet af 3 måneder kan komme 53.000 mennesker i land i Europa, må man sige, at der er behov for at sende folk ud igen. Det ville nu være nemmere, hvis man kunne afholde dem fra at komme hertil i første omgang. Men det tror jeg ikke ministeren og jeg selv er uenige i. Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan ministeren egentlig selv har det med, at der er opstået den her tvivl om, hvad Venstres politik er, og om ministeren sådan har overvejet, om den her integrationsordfører skal tages i skole og fortælles, hvordan de faktiske forhold er. Det undrer mig, at man kan sige de her ting, set i lyset af at pågældende ordfører jo har siddet til de samme møder, som jeg har siddet i, i Europaudvalget, hvor ministeren gentagne gange har pointeret, at der netop ikke var styr på de ydre grænser, og at der netop ikke bare var mulighed for at sende folk hjem.
Kommentar:  Hvis det i forbindelse med udvalgsbehandlingen bliver afklaret via tekniske spørgsmål og det på anden måde under lovbehandlingen bliver afklaret, at havdambrug ikke samlet set belaster havmiljøet, vil Enhedslisten så stemme for det her lovforslag?

Svar:  Havdambrug forurener. Der sker jo en fodring af de fisk, og der sker en forurening i forbindelse med sådan et havdambrug. Hvis man så kan komme frem til, at der er kompenserende tiltag som muslingeopdræt og tangdyrkning, kan jeg godt forestille mig, at man kunne finde løsninger, der var acceptable. Men det her lovforslag lægger jo op til, at man kan have en øget forurening et sted, og så kan man et helt andet sted have noget muslingeopdræt, men det medfører jo ikke, at man ikke ødelægger naturen det sted, hvor havdambruget er. Så det er en meget svær balance. Jeg synes, at havdambrug i fremtiden skal op på land.
Kommentar:  Jamen igen en masse flotte ord, en masse gode hensigter, som jeg nægter at tro på at der er nogle her i Folketinget der er uenige med herre Thomas Jensen i. Men nu kan virksomheder altså ikke leve af flotte hensigter, og de hårdtarbejdende danskere kan ikke gå ud på en arbejdsplads, som kun er der i form af pæne hensigter. Der er det altså virkeligheden, der er afgørende, og virkeligheden med det her forslag er, at virksomhederne ikke længere kan få fuldt fradrag for de helt rimelige, almindelige udgifter, de har. Man vil kunne opleve at skulle betale skat, selv om man over en periode har tabt penge. Det er jo et nybrud i dansk skattepolitik, at man skal betale skat, selv om man ikke har tjent penge. Det er dog – må herre Thomas Jensen vel indrømme – i høj grad nytænkning. En virksomhed, der har haft større udgifter end indtægter, skal nu til at betale skat. Synes herre Thomas Jensen ikke, at det gør et stort indtryk, at forslaget bliver mødt med kommentarer og en melding fra skatteministeren selv om, at det bliver mindre attraktivt at investere i Danmark? Er det ikke bekymrende, at det her koster arbejdspladser?

Svar:  I forhold til hvor attraktivt det er at investere i Danmark, skal man jo se det i sammenhæng med alle de gode ting, som regeringen gør på mange forskellige områder, og samlet set er jeg ret sikker på, at den nuværende regering kommer til at gøre det langt, langt bedre end den tidligere regering, som hver dag under Lars Løkke Rasmussens statsministertid sendte mere end 130 arbejdspladser ud af landet. I forhold til at fremføre underskud, bliver det jo bare sådan, at det kan strækkes ud over flere år, vil jeg sige til herre Torsten Schack Pedersen, så på den måde får man jo en mere ensartet beskatning over årene og får mulighed for at fratrække de her underskud. På den måde er det bare i de enkelte år, altså i de efterfølgende år, at man begrænser størrelsen. I forhold til at herre Torsten Schack Pedersen – og det er jo altid godt – har læst høringssvarene, håber jeg også, at herre Torsten Schack Pedersen har lagt mærke til, at i forhold til det lovforslag, som blev sendt i høring, har regeringen lyttet til for eksempel alle de håndværksvirksomheder inden for bygge og anlæg, som har sagt, at en grænse på 1 million kroner var alt for lavt sat. Det har regeringen lyttet til og har sat grænsen ved omkring 1 million euro, nemlig på 7,5 million kroner Det er at lytte til virksomhederne i Danmark og tilpasse, når vi laver lovgivning på skatteområdet, sådan at det passer til de virksomheder, der skal leve under det.
Kommentar:  Tak. Socialdemokratiet er heller ikke tilhængere af en statskirke, vi støtter også en folkekirke. Når jeg har rejst spørgsmålet, er det, fordi jeg for eksempel så, at H.C. Andersens gravsten i Odense var blevet væltet, og at nogle havde skrevet »fuck Danmark«, og kort tid efter blev der vandaliseret 50 gravpladser på den muslimske kirkegård i Odense. Jeg bor selv på Vestegnen, hvor vi har oplevet noget tilsvarende. Der har også været skænding af Den Muslimske Gravplads i Brøndby, og få dage efter var der hærværk mod en kirke i Ishøj. På den måde har jeg egentlig opfattelsen af – uden at kunne dokumentere, at der lige er den sammenhæng – at der er en politisk diskussion og nogle politiske spændinger, der flytter ind på vores gravpladser og kirkegårde, og det tror jeg hurtigt vi kan blive enige om er uheldigt. Så mit opfølgende spørgsmål er, om ministeren vil være med til at igangsætte en undersøgelse af, om der har været en stigning i forhold til den her form for politisk motiveret hærværk på kirkegårde, med henblik på at kunne støtte de lokale menighedsråd og bestyrelserne på kirkegårdene i at tage deres forholdsregler i de områder, hvor det er foregået.

Svar:  Det kan være meget vanskeligt at se, hvad der er motivet til hærværket, hvis ikke man også har fået anholdt de pågældende, som har begået hærværket, og det er jo en forudsætning for at kunne undersøge det. Jeg kan oplyse om, at den seneste dokumentation af, hvor meget hærværk der finder sted, blev foretaget i 2006. Siden har der ikke fundet sådan en dokumentation sted. Jeg synes da, det er en overvejelse værd, om man skal prøve at få lavet en samlet opgørelse over det, i det omfang det ikke er til stede. Men om selve opgørelsen i sig selv kan hjælpe de enkelte menighedsråd og kirkegårdsbestyrelser, ved jeg ikke. For det er jo derude, man har viden om, hvad det er, der foregår.
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 4 af Carolina Magdalene Maier (ALT). Afstemningen er slut. For stemte 19 (EL, ALT og SF), imod stemte 87 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 8 og 12 af Carolina Magdalene Maier (ALT) som forkastet. De er forkastet. Herefter er ændringsforslag nummer 5-7, 9-11 og 13-15 af Carolina Magdalene Maier (ALT) bortfaldet. Der stemmes om ændringsforslag nummer 1 af Lars Aslan Rasmussen (S). Afstemningen er slut. For stemte 36 (S, RV og SF), imod stemte 70 (DF, V, EL, LA, ALT og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 2 og 3 af Lars Aslan Rasmussen (S) som forkastet. De er forkastet.
Kommentar:  En del af vores tanker i forbindelse med at fremsætte beslutningsforslaget er rent faktisk, at vi undervejs i den proces, der går i gang nu, kan få afdækket, hvor mange mennesker der kan forventes at falde ind under sådan en ordning. Vi har ikke i SF den analysekraft, der skal til, men vi har fra nu af en proces, hvor vi har mulighed for at få afdækket, hvor mange man kan forvente der vil falde ind under den, og derefter kan vi lave nogle beregninger på, hvad ordningen vil komme til at koste. Og på det tidspunkt vil vi anvise en finansiering.

Svar:  Men så skulle man jo have bedt om, at der blev lavet en beregning. SF har her bedt om, at der skal vedtages, at vi indfører den her ordning,  inden  vi har et overblik over, hvad den kommer til at koste. Og det er endda et relativt specifikt forslag om en ordning, der skal kunne opnås 5 år inden folkepensionsalderen. Så det er jo ikke sådan, at der er råderum for at indrette det på en anden måde, hvis man vedtager det her beslutningsforslag, altså når man får nogle tal, som viser, at det her overhovedet ikke hænger sammen. Hvis man nu tænker sig om, havde det så ikke været smartere, at man havde bedt om en beregning af de her ting, inden man fremsatte et beslutningsforslag?