kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  I kraft af at Havarikommissionen er uafhængig af både mig og af styrelsen, opererer den jo uafhængigt. Det vil sige, at jeg som minister ikke skal kontrollere, om man benytter den ene form for konsulent eller den anden form for konsulent. Jeg skal ikke holde øje med, om det er de rigtige konsulenter. Der skal jeg have en tillid til, at Havarikommissionen uafhængigt af mig kan finde ud af at hyre de konsulenter, som er de rigtige. Men jeg kan oplyse, at vi jo i forbindelse med al den omtale, der var dengang, bad Det Europæiske Jernbaneagentur om at fremskynde en uafhængig audit, kalder man sådan noget, af vores Havarikommission herhjemme. Og den uafhængige audit vil komme til at foregå i efteråret i år, og så vil vi jo have et godt bud på, om tingene går, som de skal i Havarikommissionen, hvilket jeg ikke har grund til at betvivle.

Svar:  Som uddannet erhvervspilot har jeg også haft en del med Havarikommissionen at gøre, for de har jo både med flyulykker og togulykker at gøre. Og der har været meget rod i Havarikommissionen igennem mange år. Jeg henstiller bare til ministeren, at man ser ekstra meget på det her, så vi kan få orden i sagerne og får set, hvad der skal gøres på den bedste måde.
Kommentar:  Jeg synes, at det er en mærkelig form for omsorg, herre Thomas Jensen udviser for danske virksomheder, nemlig, at det simpelt hen er for at beskytte de virksomheder, som betaler skat, at deres skatteoplysninger skal lægges frem. Kunne herre Thomas Jensen bare forestille sig, at såfremt det var enormt gavnligt, kunne den enkelte virksomhed selv vælge at gøre det, men nu gør herre Thomas Jensen det så med tvang? Jeg tror, at det er en hjælp med den argumentation, som der er mange, der ville være meget skeptiske for at skulle modtage. Jeg skal høre herre Thomas Jensen, om de meget, meget klare advarsler, der er imod det her lovforslag i høringssvarene, i forhold til hvad det betyder af mulighed for at tiltrække investeringer til Danmark, overhovedet ikke gør noget indtryk på herre Thomas Jensen. Gør det ikke noget indtryk, at Medico, Biotek, Håndværksrådet og så videre – ikke bare store virksomheder med milliardtunge forskningsinvesteringer, men også almindelige håndværksmæssige virksomheder – er stærkt, stærkt bekymret over det her lovforslag? Gør det overhovedet ikke noget indtryk, når skatteministeren selv skriver, at det vil gøre det mindre attraktivt at investere i Danmark? Betyder det ikke noget for herre Thomas Jensen i forhold til, hvad det kan koste af arbejdspladser i Danmark?

Svar:  Socialdemokraterne har fokus på, at vi skal holde på de arbejdspladser, vi har i Danmark. Vi skal skabe nogle flere arbejdspladser. Vi skal sørge for, at der er arbejde til danskerne. Vi skal sørge for, at vi på den måde sikrer en robust finansiering af vores velfærdssamfund mange, mange år frem i tiden ikke bare til at opretholde det nuværende niveau, men til hele tiden at modernisere og sørge for, at der er penge til at have en offentlig sektor, der kan sikre den service, som danskerne – både borgere og virksomheder – har behov for. Noget af det, som jeg tror at mange virksomheder, der overvejer at investere i Danmark – hvor der skal være ansat internationalt arbejdskraft og dansk arbejdskraft –  har fokus på, er, at de gerne vil placere deres investeringer et sted, hvor der er en højtuddannet arbejdsstyrke, hvor der er et godt arbejdsmiljø, hvor der virkelig er nogle medarbejdere, der vil yde en ekstra indsats. Jeg har selvfølgelig også læst høringssvarene, og jeg er glad for og ser frem til, at vi forhåbentlig her senere i den her valgperiode får taget hul på at gennemføre en skattereform, som kan være med til at sikre, at de folk, der går på arbejde, får noget mere med hjem i lønningsposen, og at vi også får sikret, at vi har en robust finansiering af vores velfærdssamfund, sådan at vi kan skabe gode forhold for de virksomheder, som ønsker at etablere sig eller placere afdelinger her i Danmark.
Kommentar:  Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 91 (S, DF, V, LA, RV, SF og KF), imod stemte 14 (EL og ALT ), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Ja, vi må udveksle link. Og jeg vil sige, at det egentlig er mit indtryk, at man i skolesektoren helt bredt i den grad har fornuften med og simpelt hen vurderer, hvordan man kan få tingene til at lade sig gøre. Der er en del specialskoler, hvor man sidder i meget små lokaler, så selv om det egentlig er sundhedsmæssigt forsvarligt, synes man stadig væk, det er ubehageligt, og der er jo en del steder, hvor man så griber knoglen og ringer til kommunen og spøger: Kan vi ikke låne den nærliggende folkeskole, for deres klasselokaler er større, så vi ville synes, det var rigtig rart, hvis vi i en periode kunne undervise der i stedet for. Så selv om det andet sundhedsmæssigt egentlig er fint nok, så synes jeg da endelig, at man skal få brugt de fleksible muligheder og den kreativitet, der skal til for at få lavet de løsninger, hvis det er det, der skaber tryghed, når man går på arbejde eller skal i skole. Og jeg synes selvfølgelig også, hvis det er forsvarligt, at børnene er hjemme hos forældrene, at man som skoleleder skal bruge den mulighed, hvis forældrene anmoder om det.

Svar:  Tak. Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at de mennesker, der har været beskæftiget i minkerhvervet og nu står uden arbejde, får ret til efteruddannelse, herunder garanti for løn under voksenlærlingeordningen, uanset om de er ufaglærte eller faglærte?
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Da ingen beder om ordet, er forhandlingen sluttet. Vi går til afstemning.

Svar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 og 2 af økonomi- og erhvervsministeren som vedtaget. De er vedtaget.
Kommentar:  Ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål. Jeg spørger, om ministeren har udstedt en ordre. Det er et meget, meget simpelt spørgsmål. Der er jo ikke 350 soldater, der bare kører til Jylland, uden at der er udstedt en ordre, og ifølge den paragraf, ministeren hele tiden henviser til, nemlig forsvarslovens § 7, skal ministeren være inde over. Så nu spørger jeg meget simpelt – ja eller nej: Har ministeren udstedt en ordre?

Svar:  Det nytter jo ikke noget, at spørgeren bare vil have det svar, som spørgeren selv gerne vil have. Svar skal jo være korrekte, og det er de svar, jeg giver. Der er hjemmel, og der skal ikke i den her sammenhæng gives en ordre fra mig. Der skal ikke gives en ordre fra forsvarsministeren til at udføre den her type opgaver. Det, der også er gældende her, er, at der ikke er foretaget noget ulovligt. Og det er den præmis, spørgeren bliver ved med at abonnere på, nemlig at der skulle være varetaget opgaver, og at forsvaret skulle have gjort noget, der ikke er lovligt. Det er ikke tilfældet. Der er fuld lovhjemmel. Det er altså forsvarets top, der har det operative ansvar og dermed sender soldater ud, og det sker, uanset hvor det er henne i verden. Men det er klart, at jeg har interesseret mig for, om der var lovhjemmel, og det er der.
Kommentar:  Jeg er sikker på, at den tidligere økonomiminister vil medgive mig, at pengene kun kan bruges én gang, og de penge, man vælger at bruge på skattelettelser, kan vi jo ikke også bruge på blandt andet at sikre nogle rigtig gode uddannelser for de unge mennesker og en efteruddannelse, som gør, at dem, der allerede er i arbejde, eller dem, der står uden for arbejdsmarkedet, får de bedste vilkår for at kunne være en del af dansk erhvervsliv. Så jeg har fuld respekt for, at vi politisk har forskellige udgangspunkter, nemlig at man enten kan vælge at bruge rigtig mange penge på skattelettelser eller som regering sige, at vi hellere vil fokusere på uddannelse og den grønne dagsorden, blandt andet også for at sikre det velfærdssamfund, som vi mener er afgørende vigtigt for Danmark.

Svar:  Grundlæggende er det jo en kunstig modsætning, for pengene skal tjenes og primært tjenes i dansk erhvervsliv, sådan at finansministeren også har noget at rutte med. Så vi har brug for den vækst, også for at vi kan have et godt uddannelsessystem, et godt sundhedssystem og et godt socialt sikkerhedsnet, som jeg bakker varmt op om at der skal være. Det, jeg bare er nervøs for, er, at Danmark i den internationale situation, vi har, ikke kan holde nogle ordentlige vækstrater. Derfor har vi jo brug for at gøre vores erhvervsliv mere konkurrencedygtigt, blandt andet gennem en lavere selskabsskat og ved måske at gøre noget i forhold til aktieavancebeskatning og iværksættere.
Kommentar:  Nu er herre Alex Ahrendtsen jo en garvet politiker og ved derfor også, at tekniske ændringer er noget, der sker i lovforslag på tværs. Det ændrer ikke på substansen i et lovforslag. Derfor er der jo en parallel til det her, nemlig da det besluttet – jeg tror så i øvrigt, at det var imod Dansk Folkepartis stemmer – at man kunne etablere en Europaskole, som heldigvis er åbnet nu i København. På samme måde har den sin egen lov. Der er nogle tekniske ændringer, men det ændrer ikke på substansen i folkeskoleloven. Der er nogle tekniske ændringer her, men det er en anden skoleform. Desværre kan man ikke lave en regulær international folkeskole, det forhindrede Dansk Folkeparti, men friskoleloven, som er en særlig lov, har vi brugt som et forbillede. Det bliver så et lidt andet skoletilbud end det, vi ville have, men dog et fremskridt for kommunerne.

Svar:  Altså, jeg bliver jo nødt til at fastholde, at regeringen har opsagt skoleforliget. Jeg bliver nødt til at fastholde, at man ændrer i folkeskoleloven. Jeg bliver nødt til at fastholde, at det var en del af forhandlingsgrundlaget, og at det røg ud, og at det derfor også var grundlaget for den aftale, vi indgik. Det er forudsætningen for, at vi har lavet en folkeskoleaftale. Regeringen har opsagt forliget. Er ministeren ikke bekymret for, hvad der sker efter et valg, når regeringen selv har opsagt det her folkeskoleforlig og alle partier nu er stillet frit og kan ændre i folkeskoleloven, som det passer dem, hvis der skulle komme et nyt flertal efter et valg?
Kommentar:  Det gav jo bare ikke meget svar på, hvornår ministeren så forventer der er klarhed over registreringsafgifterne for 2021. Jeg mener ikke, at vi kan vente helt til efteråret, november, december, med at få klarhed over registreringsafgifterne. Men det kan jo være, at det er, fordi ministeren er af samme opfattelse som Det Radikale Venstre, som mener, at der er blevet givet en garanti med den nuværende finanslov om, at man sådan set ikke vil hæve registreringsafgifterne i 2021, men fortsætte med det, man har nu. Er ministeren enig i den opfattelse?

Svar:  Jeg tror, rigtig mange af dem, der ser på det her, synes, det er lidt underligt, at der står en spørger, som repræsenterer et tidligere regeringsparti, som har nedsat en kommission, som skal komme med sit arbejde, så vi kan træffe beslutning om det, med henblik på at det skal virkeliggøres i 2021, og så står man og anklager den nuværende regering for, at den kommission, man selv har nedsat, ikke arbejder hurtigt nok, og man siger, at den skulle komme med resultatet før. Det kan godt være, det er mig, der har misforstået et eller andet, men er det ikke lidt underligt? Hvis man nu havde været så forhippet på den grønne omstilling, da man selv sad i regering, kunne man da havde skrevet det i det kommissorium, men det har man ikke gjort, og derfor arbejder kommissionen med det her. Regeringens holdning er fuldstændig klar: Vi er glade for, at Venstre er drejet rundt på en tallerken og som det sidste parti har tilsluttet sig de ambitiøse målsætninger, og det håber jeg bliver virkeligheden, når vi også skal se på transportsektoren.
Kommentar:  I virkeligheden er der flere elementer, som spiller ind her. Der er den her overordnede analyse, vi har af området, hvor det, der er opgaven, og som jo blev initieret af den tidligere regering, som jeg har arvet, og som er en del af det forsvarsforlig, som vi to deler, er, at der skal laves en analyse, som skal effektivisere og optimere redningshelikopterberedskabet, uden at det forringer det samlede beredskab. Hver eneste gang vi får lejlighed til at se på, om den offentlige sektor kan gøre det bedre, kan gøre det mere effektivt, kan gøre det mere optimalt, synes jeg at vi skal tage imod det og arbejde med det. Så synes jeg, at man skal notere sig regeringens vilje til at sikre, at der er helikopterberedskab også i yderområderne, idet der jo i finansloven i indeværende år er afsat 50 million kroner ekstra, stigende til over 100 million kroner, stigende til over 125 million kroner over de kommende år for at sikre, at der er akuthelikoptere. Det er jo et udtryk for et politisk ønske om at sikre, at der er den tryghed, som der skal være rundtomkring i landet.

Svar:  Mener ministeren, at man kan sammenligne akuthelikoptere med det helikopterberedskab, forsvaret stiller?
Kommentar:  Man kan vel næppe forestille sig, at der kommer en blank side, hvor de siger: Det var så det, vi mente ingenting. Jeg tror da, som jeg kan læse ud af avisreferaterne, at der både er folk, der synes, at vindmøller, uanset om de står på land eller til havs, er en dårlig ting, og at der også er folk, der rigtig gerne vil have vindmøllerne. Så jeg tror ikke, ministerens ønske om at få en blank side kommer til at holde stik i virkeligheden, og derfor kommer der jo sandsynligvis – ja, sådan forestiller jeg mig det scenarie – nogle ting, som ministeren må forholde sig til. Betyder det så, at hvis der bare står, at man er nødt til at ændre lidt i det her, så vil ministeren trække kortet og sige, at det ikke bliver til noget?

Svar:  Tak for det igen. Jeg vil lytte til kommunalbestyrelsen. Det er jo kommunalbestyrelsen i sidste ende i den måde, som vi har opbygget vores demokrati på. Så er det jo klart, at hvis der er en enkelt borger, der gør indsigelse, er det den indstilling, der kommer fra kommunalbestyrelsen, som jeg vil forholde mig til. Og det er jo et spørgsmål om, hvorvidt de gør brug af den kommunale indsigelsesret. Hvis de ikke gør brug af den, så kan projektet jo gennemføres, hvis det ellers lever op til de forskellige VVM og så videre Og det er det alt der tyder på at det her projekt gør.
Kommentar:  Det er jo fint, at ministeren følger op på den tidligere regerings arbejde med netop det. Men blot fordi man forfølger et internationalt spor, skal man jo ikke glemme, hvad vi kan gøre isoleret set i Danmark, præcis ligesom på andre områder, for eksempel på klimaområdet. Vil ministeren i dag ikke bare give, ikke en garanti, men så en indikation af, at hvis vi kan se, at det, at ministeren nu hæver de sociale ydelser, får flere til at søge mod Danmark, så vil ministeren kigge på at sætte ydelserne ned igen? Eller er det så absolut for ministeren, at de ydelser simpelt hen skal sættes i vejret, koste hvad det vil i forhold til asyltilstrømningen?

Svar:  Det er på ingen måder absolut for regeringen, at ydelserne skal sættes i vejret. Det er det ikke. Det, som vi godt kunne tænke os at komme i retning af, er et ydelsessystem, hvor folk, der ankommer hertil, i stedet for at få en passiv ydelse, der udbetales på månedsbasis, så får en ydelse for at deltage i et integrationsprogram, sådan at det mere ligner en arbejdspladslogik end en jobcenterlogik. Det håber vi at kunne gå i retning af, og det er, uafhængigt af hvorhenne den konkrete ydelsessats kommer til at ligge. Den balance skal jo handle om de tre ting, jeg indledte med, nemlig 1) tilstrømningen, og at det ikke i sig selv må betyde, at folk kommer hertil, 2) at det skal kunne betale sig at arbejde, 3) at børn skal vokse op under nogle vilkår, vi kan være bekendt.
Kommentar:  Tak for det. Jeg spørger, fordi jeg så noget på Facebook en dag, som ligesom har gjort, at jeg har gået og tænkt over det her med, om der er voksne nok i daginstitutionerne. Det var en pædagog på et billede, der holdt et skilt op, hvor der stod: Klokken 14.00 var jeg én uddannet pædagog alene med 23 børn. Der tænkte jeg, at det ikke var mange uddannede pædagoger til de mange børn, hun stod med. Det var så ikke kun mig, der så det billede. Det spredte sig ligesom sådan en steppebrand på de sociale medier, og det endte faktisk med, at en række pædagoger og voksne ude i daginstitutionerne på forskellige tidspunkter lagde de her billeder op for at sige: Vi har prøvet at tage den her politiske debat i mange år nu. Det har ikke virket, vi har ikke fået det løft, der er brug for, så nu viser vi det på en meget illustrativ måde, at der ikke er voksne nok. En alenetidsundersøgelse fra BUPL viser, at det faktisk sker ganske tit for pædagoger – i gennemsnit 1 time om dagen – at de står alene med 17 børn. Jeg er ikke pædagog, og jeg har meget svært ved at forestille mig, hvordan man skal kunne nå rundt til alle børn og lytte til dem, trøste dem, være hos dem, lege med dem, når man står alene med så mange børn. Det bekymrer mig, og derfor foreslår vi i SF egentlig det, som pædagogerne også selv foreslår, nemlig at vi laver en minimumsnormering. Det har man jo for eksempel i folkeskolen, hvor man har et klasseloft, for der har man sagt, at der alligevel må være en grænse for, hvor mange børn der kan være til én voksen. Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre, er, at nu, hvor ministeren kan se, at der  er  kommunale forskelle, også ret væsentlige kommunale forskelle trods alt, på, hvor mange voksne der er til børnene, og nu, hvor ministeren kan se, at der er pædagoger, der står alene med så mange børn, kunne ministeren så ikke være interesseret i at lave sådan en minimumsnormering?

Svar:  Lad mig starte med herre Jacob Mark, som siger, at et løft er der brug for, og så bare trække nogle få tal frem. For da SF sidst var i regering, i den 4-årige periode, Thorningregeringen sad, brugte man 500 million kroner på dagtilbudsområdet på et løft, som overhovedet ikke har vist sig mærkbart efterfølgende. BUPL har ikke kunnet se det på normeringerne, andre har ikke kunnet se det. Så de 500 million kroner, man fordelte, har altså ikke kunnet mærkes. Det var, hvad Thorningregeringen formåede over en 4-årig periode. Så lad mig hive frem, hvad den borgerlige regering har formået inden for 4 år. Der er blevet prioriteret 1.000 million kroner i løbet af det kommende år, og vi har prioriteret 580 million kroner Så inden for en 2-årig periode har vi prioriteret 1.580 million kroner, som altså skal holdes op imod Thorningregeringens 500 million kroner, som ikke engang kunne mærkes.
Kommentar:  Jeg synes, at det her er en meget, meget trist historie. For vi ser, at det her er et område, hvor man vil tage fra rigtig mange regioner, altså ikke fra Region Sjælland, for de har ikke noget, men de andre regioner, der faktisk har en rigtig høj kvalitet på børnekræftområdet. Der er familier, som bruger over 100 dage om året på det, og som måske også har andre børn, som de skal tage vare på, en familie, som de skal passe på, og som lige pludselig har udsigt til, at de måske skal rejse til Rigshospitalet, til hovedstaden, altså det sted, der er sværest og dyrest at komme til og bare få overnatning eller sikre, at man kan komme til at parkere en bil, eller hvad søren det ellers er. Det er det mest problematiske område. Samtidig ved vi, at det er svært at få speciallæger ud til andre regioner, og her har ministeren jo et ansvar. Man har flere gange sagt, at man vil gøre alt for at få flere speciallæger til andre regioner, men her vil man endnu en gang tage et speciale til hovedstadsområdet, hvor vi har rigelig med speciallæger, men vi mangler dem alle andre steder ude i landet. Så ministeren kunne med lethed sige: Det der bliver der ikke noget af, vi lukker den her. Så længe kvaliteten er der, og så længe vi har lægerne derude, bør vi tage det her af bordet. Efter påske er rigtig lang tid, og de vil allerede nu se, at der er læger, der ikke søger ud til de områder. Så man ødelægger det. Man gør jo det samme, som man gjorde med Statens Serum Institut, hvor man sagde, at man ville sælge vaccinedelen. Så holdt alle medarbejderne op, og hvad skete der? Der var et kæmpe underskud.

Svar:  Det er Sundhedsstyrelsen, der efter sundhedsloven har ansvaret for at sikre kvalitet og sikre, at man foretager de nødvendige justeringer. Det her er et område – det er spørgeren jo også bekendt med – som har en meget stor kompleksitet, og af de forskellige kræftdiagnoser, som rammer de her børn, er nogle af dem uhyre sjældne. Nogle er lidt mere udbredte, men nogle af dem er uhyre sjældne, og vi skal jo sikre, at den organisering, der er, lever op til den kompleksitet. Det handler jo om at redde flest muliges liv og dermed sikre, at der er et godt kvalitativt niveau alle steder i Danmark, og det er det arbejde, som styrelsen er i gang med.
Kommentar:  Jeg tror gerne, at borgerne både i Frederikshavn og Hjørring og Brønderslev ville synes, at det var fint, hvis regeringen var med til at finansiere og investere i fremtiden i den offentlige sektor. Ministeren vil gerne fremstå som økonomisk ansvarlig, men er det økonomisk ansvarligt i en tid, hvor kommunerne skal spare og holde igen, og hvor det går ud over kerneydelserne, at give ufinansierede skattelettelser, når vi ved, at rigtig mange skoler trænger til renovering og så videre, og vi også ved, at det er fem gange så effektivt at investere i det offentlige frem for at give skattelettelser? Det, det drejer sig om her, er jo også at få de samme kommuners borgere i arbejde, og arbejdsløsheden er massiv i Nordjylland. Derfor er det jo helt fuldstændig tåbeligt, synes vi i Socialdemokratiet, at man på et og samme tidspunkt beder kommunerne om at holde igen og så samtidig giver ufinansierede skattelettelser. Der var det da mere klogt, synes jeg, at sørge for, at kommunernes borgere havde arbejde, at sørge for at få renoveret skoler og daginstitutioner og ældreboliger og så videre, som der også er mangel på. Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at ministeren kan påstå, at man både er socialt ansvarlig og økonomisk ansvarlig, når det har de her konsekvenser. Og med hensyn til de private, så lever de private jo også af at udføre arbejde for kommunerne, og når kommunerne skal skære ned, så bliver der jo heller ingen arbejde til de private.

Svar:  For det første må jeg lige korrigere spørgeren. Altså, den skattereform, der er vedtaget, er en fuldt finansieret skattereform. Og så i forhold til at spørgeren faktisk insinuerer, at vi ligger på et meget lavt serviceniveau i Danmark, at vi har en offentlig sektor, som lider og faktisk nærmest ikke kan ånde, så synes jeg, at det er helt forfejlet billede af, hvordan vi egentlig har det i Danmark. Vi har faktisk et historisk højt niveau, i forhold til hvor mange penge vi bruger på vores offentlige sektor, og det må da også vække undren hos spørgeren, at vi faktisk, ud over et historisk højt niveau i kommunernes budgetter, har oplevet, at kommunerne har overskredet disse budgetter massivt i en tid, hvor vi alle sammen må passe på, hvordan vi bruger pengene, og må sørge for, at økonomien i det offentlige kan holdes i ro, sådan at vi ikke får en øget gældsætning. Vi bliver også nødt til at tænke i et større perspektiv og så sørge for at bruge pengene rigtigt og ikke bare overskride budgetterne.