kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg tænker på det forslag om maksimalt 50 procent tosprogede i friskoler, som Socialdemokratiet har foreslået i medierne, men som vi endnu ikke har set et politisk forslag om. Det er faktisk sådan, at det er Dansk Folkeparti, der må fremsætte det, fordi Socialdemokratiet ikke har kunnet finde af det, selv om jeg endda indkaldte til et møde om det. Så hvorfor er det, at man ikke har lagt det ned i salen?

Svar:  Vi har en helt klar holdning til, hvor mange elever der maksimalt må være i en skoleklasse. Det skal afspejle det danske samfund. Det kommer ned i salen, og så kan vi diskutere det dér. Nu har Dansk Folkeparti fremsat det, og vi diskuterer det i næste uge eller næste uge igen.
Kommentar:  Som jeg sagde i den tidligere spørgerunde, vi havde, er der nogle grunde til, at der er forskel på taksterne, og hvorfor et erhvervsgymnasium kan have en anden økonomi end det almene gymnasium. Det er simpelt hen, fordi det er dyrere at drive nogle af det almene gymnasiums tilbud inden for de naturvidenskabelige retninger. Det er bare for sige, at det er lidt vigtigt at holde fast i, at selv om det på papiret ser ud, som der er stor forskel på taksterne til de forskellige gymnasiale uddannelser, er der også en grund til det, nemlig uddannelsernes indhold. Og renser man det for de forskelle, får de det samme i takst. Til den anden del, som spørgeren er inde på, nemlig etablering af campus, synes jeg – ligesom spørgeren, kan jeg høre – at det er en rigtig god idé, at man laver nogle samlede ungdomsuddannelsesmiljøer. Det er ikke, fordi vi synes, at man skal tvangsfusionere alle ungdomsuddannelserne. Nogle steder har man valgt at lave nogle egentlige fusioner, andre steder nogle frivillige samarbejder. Noget af det, vi er i gang med at kigge på i Børne- og Undervisningsministeriet, er, om vi kan gøre regelsættet lettere. Hvis man vil samarbejde, uanset om det er frivilligt, eller om det er, fordi man vil fusionere, er der så nogle regler, der vanskeliggør de samarbejder? Vi vil snart kommer med et udspil til, hvordan det kan gøres lettere, hvis man vil lave en campus.

Svar:  Ministeren har sagt flere gange, at i forbindelse med, at regeringen vil indføre klasseloftet på de 28 elever i gymnasierne, er der afsat en pulje, som gymnasierne kan søge, hvis de har brug for at bygge nye klasselokaler. Jeg har også forstået, at det giver noget frustration hos erhvervsgymnasierne, fordi det åbenbart nu er kommet frem, at det ikke gælder dem. Det gælder åbenbart kun de almene gymnasier, der har mulighed for at søge den her pulje. Er det noget, ministeren kan bekræfte?
Kommentar:  Jeg kan forsikre spørgeren om, at vi løbende er i dialog med de svenske myndigheder om de svenske indrejserestriktioner og transit til Bornholm. I den dialog rejser vi naturligvis også behovet for varigt at sikre en gnidningsfri transit til og fra Bornholm, og den foregår i flere spor, herunder også på ministerniveau, men også myndighed til myndighed. Jeg tror, at vi alle sammen i den her coronatid, vi er i, ville ønske, at der ikke var behov for sådanne restriktioner, eller at der blev sådanne restriktioner. Nu er de der bare, og vi har en dialog med Sverige om at finde en løsning, for vi vil selvfølgelig gerne finde en løsning for bornholmerne så snart som muligt.

Svar:  Så lad mig gøre mit sidste spørgsmål meget kort: Har udenrigsministeren foreslået Sverige en decideret aftale om en transportkorridor? Har man bedt sin svenske kollega om sådan en?
Kommentar:  Ja, der er den samme mulighed for at modtage tilskud, hvis man bare ikke lige bruger en model, som regeringen så åbenbart ikke bryder sig om. Og det er jo en tilståelse, for det betyder, at der er borgere, som i dag har lavet en aftale med en rådgiver, som bliver dårligere stillet. Der er i øvrigt også det med ikrafttrædelsestidspunktet, som også bliver rejst i høringssvarene. Hvad med det arbejde, der er foregået, og som først bliver afregnet næste år? Her kan borgeren jo risikere at blive skattepligtig for en ydelse, der er leveret. Altså, jeg synes, det er besynderligt, at fordi Socialdemokratiet ikke bryder sig om en forretningsmodel, så skal borgerne nu gøres skattepligtige af det tilskud. Det er da at gøre indgreb i borgernes frie aftaleret over for en rådgiver.

Svar:  Det er altid en fornøjelse, når man får lagt ord i munden i Folketingssalen, så at have ordet til sidst, så man kan opklare det. Altså, det her handler ikke om, at man fra regeringens side har en bestemt forretningsmodel, som man ikke bryder sig om. Men pointen er, at vi her har en lovgivning, der, uden at det var hensigten, understøtter en bestemt forretningsmodel. Og der må vi jo forholde os politisk til om vi ønsker at understøtte en helt bestemt forretningsmodel. Jeg vil så sige, hvis jeg skulle lægge mit lod i en af vægtskålene, at jeg da synes, det vejer tungt, at man har haft et omkostningsdækningsudvalg med landets fremmeste eksperter, som i år 2000 advarede mod den her forretningsmodel, fordi man frygter, at det kan gå ud over kvaliteten i den rådgivning, borgerne får. Det synes jeg vi skal lytte til. Men jeg synes sådan set, det er en diskussion, som samlet set hører hjemme et andet sted end i forbindelse med justeringen af det her lovforslag.
Kommentar:  Jeg glæder mig selvfølgelig til at se det konkrete lovforslag, og jeg glæder mig til debatten om det. Men jeg synes, der er nogle ting, man lige så godt kan tage her, up front, og der har jeg noteret mig, at der er meget, der tyder på, at planerne om en ny lastbilafgift på 1,5 milliard kroner om året er i direkte strid med EU's såkaldte eurovignetdirektiv. Det er et direktiv, der fastlægger regler for, hvordan EU-landene må opkræve afgifter for lastbiler. Der er fastsat et klart loft over afgifterne netop for at sikre varernes fri bevægelighed i Europa. Derfor vil jeg spørge, om ministeren mener, at regeringens forslag overhovedet kan gennemføres inden for rammerne af eurovignetdirektivet, eller om forslaget støder mod afgiftsloftet.

Svar:  Regeringen fremsætter selvfølgelig ikke et forslag, som strider mod de forpligtelser, som vi har i forbindelse med vores europæiske samarbejde. Det må, havde jeg nær sagt, næsten være indlysende. Det tror jeg ikke der er nogen dansk regering der vil gøre. Så igen: Vi kan få en meget mere indholdsmæssigt konkret debat, når vi ser det konkrete lovforslag.
Kommentar:  Tidshorisonten for, hvornår regeringen vil fremlægge, hvilke skatter og afgifter der skal stige for at finansiere et øget offentligt forbrug, er i forbindelse med finanslovforslaget for 2012, og dermed mere end antydes det – og jeg synes faktisk også, at spørgerens spørgsmål besvares – at med hensyn til løbende nye oplysninger, både hvad angår for eksempel grænsehandelsproblematikken, det være sig rapporter eller andet, og for den sags skyld ny viden vedrørende sundhedseffekter af afgifter, vil regeringen altid holde sig ajour og overveje optimeringer i relation til nye oplysninger eller udviklinger.

Svar:  Tak. Det vil sige, at man ikke venter på grænsehandelsrapporten, før man kommer med sine nye afgifter. Det er sådan, at jeg må fortolke ministerens svar. Så lad mig spørge til, om man, når grænsehandelsrapporten kommer på et tidspunkt, så vil gå ind og evaluere sine afgifter og gå ind og ændre på afgifterne, hvis grænsehandelsrapporten tyder på, at der kunne være en idé i det.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. For stemte 19 (EL, ALT og SF), imod stemte 93 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 92 (S, DF, V, LA, ALT, RV og KF), imod stemte 13 (EL og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Det er jo nemlig der, hvor vi tit kommer ind i den her kontrovers om, om vi prioriterer flygtninge over vores egne borgere, i det her tilfælde plejehjemsbeboere eller ældre med behov for ældreboliger. For det, jeg også hører ministeren sige, er jo netop, at flygtninge har en status med et mere presserende behov, og så kan de faktisk godt komme foran på ventelisten i forhold til en ældrebolig. Vi har tidligere været inde på det med hensyn til kontanthjælpsmodtagere og andre grupper, som ofte bliver tilsidesat – folk fra akutboligventelisterne i kommunerne bliver tilsidesat i forhold til flygtninge. Og det, der overrasker mig noget, er, at det faktisk også gør sig gældende i forhold til ældreboliger og plejehjemsboliger. Men ministeren bekræfter altså, at det også gør sig gældende i forhold til ældreboliger – at de også er påvirket af den her lov.

Svar:  Sådan som lovgivningen er, er det sådan, at hvis en flygtning lever op til kravene for at blive tildelt en ældrebolig og oveni har et særlig påtrængende behov ifølge kommunen – altså en flytning, som kommunen vurderer har et særlig påtrængende behov – så kan vedkommende på linje med en indfødt dansker med et særlig påtrængende behov af kommunen placeres i en ældrebolig før dem, der står på ventelisten. Men det er jo en lokal beslutning. Det er kommunen, der foretager vurderingen af, om der er det særlig påtrængende behov. Så der er jo også noget lokaldemokrati i det her.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 17 (SF, EL, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), imod stemte 78 (S, V, DF, RV, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg er helt med på, at det ikke er første gang i danmarkshistorien, at der bliver hævet afgifter på øl, vin ... er det ikke 2 minutter, jeg har til første gang, undskyld, er det ikke 2 minutter, uret tikker ned fra 1 minut? (Tredje næstformand  (Marianne Jelved): Det er 1 minut nu). Nå, 1 minut, som så snart er gået. Så lad mig spørge ministeren, om man agter at afvente den grænsehandelsrapport, som jeg ved at Skatteministeriet har bestilt, inden man lægger sig fast på, hvordan de konkrete afgiftsstigninger skal skrues sammen.

Svar:  Regeringen agter i forbindelse med finanslovforslaget for 2012 at fremlægge meget tydeligt, hvordan vi vil hæve skatter og afgifter for at sikre et merprovenu på 5 milliard kroner, der kan gå til ansvarlig finansiering af for eksempel bedre sygehuse og gode uddannelser. Og som jeg nævnte tidligere, er regeringen i hele sit forberedende arbejde og også i det løbende skatte- og afgiftspolitiske arbejde optaget af grænsehandelsproblematikken og vil løbende overveje nye informationer og i øvrigt følge udviklingen tæt. Det tror vi er vigtigt og helt afgørende for enhver regering.
Kommentar:  Det gør vi: Kan ministeren forklare, hvor de ansatte i Fynbo Foods skal gå hen for at finde et nyt job?

Svar:  Skatteministeren.
Kommentar:  Jo, men det er bare ikke det eneste eksempel, vi har set. Der har været talrige eksempler på, at man, om jeg så må sige, har skubbet informationer og holdt ting tilbage og måske lige skåret et hjørne i sin information. Altså, er ministeren ikke enig i, at der er en form for samfundskontrakt med danskerne? Man har foretaget nogle ret drastiske indgreb i forhold til danskernes frihed – og det er så den ene side af kontrakten. Har regeringen så ikke på den anden side i den her kontrakt også en forpligtelse til at være fuldstændig skarp på sin kommunikation og være åben over for danskerne om, hvad det er, der foregår?

Svar:  Regeringen har været åben. Alle de her tal er lagt frem. Mig bekendt er vi et af de mest åbne lande overhovedet i verden – altså selv kildekoder bag forskernes matematiske modeller ligger fremme til fri afbenyttelse på internettet. Her har vi en situation, hvor vi nu går 2½ måned tilbage, om noget, der blev offentliggjort mellem nogle styrelser en mandag i stedet for en fredag. Det gør virkelig ingen forskel for mig. Det ligger fuldt tilgængeligt, og det har ligget der siden den der fredag.
Kommentar:  Kan ministeren oplyse mig om, hvorvidt det er politiet eller PET, der i så fald ville udstede en arrestordre, hvis det nu skulle være i Bulgarien? Det er jo så det, der er afgørende for, om det vil falde ind under Europol-samarbejdet eller ikke.

Svar:  Jeg går ikke ind i konkrete forhold her i Folketingssalen. Det, spørgeren spørger mig om, er, om vi kan sikre, at vi har en effektiv efterretningstjeneste i forhold til Europol. Vi vil gøre alt, hvad vi kan, fra regeringens side i kampen mod terror, når det handler om at sikre, at vi har en effektiv efterretningstjeneste. Europol er primært et samarbejde for det åbne politi. Det er væsentligt på en række områder, selvfølgelig først og fremmest der, hvor der er tale om grænseoverskridende kriminalitet. Men der er altså noget fejlagtigt i spørgerens præmis, for vi kan heldigvis også have en effektiv efterretningstjeneste ved siden af det traditionelle Europol-samarbejde, fordi vores efterretningstjenester arbejder sammen et andet sted.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Nu er det sådan, at der er mange misforståelser om det udspil, der er kommet fra regeringen. Ikke mindst i pressen har der været mange misforståelser. Det vil fortsat være sådan, at indsamling af husholdningsaffald, både det genanvendelige og det almindelige husholdningsaffald, vil være et kommunalt ansvar. Derfor kan kommunerne roligt investere i affaldsbeholdere og indsamlingsudstyr i den forbindelse. Det vil fremadrettet også være et kommunalt ansvar. Der, hvor der bliver tale om en konkurrenceudsættelse, er i forbindelse med forbrændingen. Det er jo også det, der indgår i den PSO-aftale, vi har lavet blandt andet med spørgerens parti, hvori også indgår, at vi skal til at kigge nærmere på det og have indfriet de forventninger, der ligger her – og også en gammel politisk aftale.

Svar:  Som jeg kan læse mig til, fremgår det jo, at regeringen vil lave en analyse af det her med, om man på landsplan skal ensrette indsamlingen af husholdningsaffald. Kan ministeren så ikke uddybe, hvad der ligger i det, når han nu siger, at der ikke vil være ændringer på det område? Hvad er tankerne bag det? Kan ministeren løfte sløret for det?
Kommentar:  Tilbage står jo det bemærkelsesværdige og spændende i den her debat, at Venstre vil stemme for det her lovforslag, hvis de kan være sikre på, at det bliver dyrere at være dansker. Hvis almindelige forbrugere skal betale mere, siger herre Henrik Høegh, så vil man godt stemme for. Det er den garanti, han vil have. Jeg synes, at man skal tænke over ude i Danmark, når man lytter til den her debat, at Venstre, når det kommer til stykket, er villig til at stemme for lovforslag, der gør det dyrere at være dansker, men de skal bare være sikre på, at det bliver dyrere for den almindelige forbruger, og at det ikke rammer Venstres kernevælgere.

Svar:  Det ser ud, som om det her måske kunne have fortsat længe. Jeg synes, at det kunne være spændende, hvis man spurgte i Hjørring, hvor de har fået den her ekstraregning, og de har mistet deres arbejdspladser. Hvis de havde haft mulighed for at lave en trappemodel inden og det havde reddet deres arbejdspladser, tror jeg godt, jeg ved, hvad de havde valgt.
Kommentar:  Ja, det er ikke kun økonomi, men jeg er ret overbevist om, at det også er en del af diskussionen. Vi vil fra regeringens side bare gerne understrege, at det også skal afvejes op imod, at det ofte også er familier, hvor der er børn; og vi skal sikre, at de børn ikke vokser op med store afsavn, og sikre, at de har mulighed for at leve, hvad jeg vil betragte som et normalt børneliv i Danmark. Men vi har ingen intentioner om at skubbe ydelserne tilbage til det, de var, før man indførte integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.

Svar:  Det er jeg rigtig glad for at høre. Jeg ved jo, at regeringen har nogle støttepartier, som helst gerne ser de bliver fjernet, så det er betryggende at høre ministeren sige, at det er der ingen planer om. Men på trods af det laver beskæftigelsesministeren ligesom et modtræk til det, som ministeren siger. Det er da rigtigt nok, at der er nogle børn, der vokser op i fattigdom eller i hvert fald har noget mindre, men er det det her, der får børnene ud af fattigdom? Altså, ministeren har gentagne gange har sagt, at det her er en ydelse, der gør, at børn ikke vokser op i fattigdom. Er det måden, man løser det på, altså ved at give højere ydelser? Hvis de økonomiske incitamenter har en betydning, tror ministeren så virkelig på, at det er den rigtige vej at gå?
Kommentar:  Hvilke konsekvenser mener ministeren at de droppede investeringer i nye affaldssystemer vil have for kommunernes mulighed for at nå de målsætninger for genanvendelse, der blev fastlagt i den tidligere regerings ressourcestrategi, »Danmark uden affald«?

Svar:  Tak for det. Tak for spørgsmålet om konsekvenserne af udskudte investeringer i nye affaldssystemer for kommunernes genanvendelsesmålsætninger. Spørgsmålet hænger sammen med spørgsmål S 332, som jeg lige har besvaret. Som sagt lægger regeringens udspil om yderligere konkurrenceudsættelse af det genanvendelige affald op til, at kommunerne fortsat skal stå for indsamling af husholdningsaffald. Jeg forventer derfor, at kommunerne fortsat investerer i affaldsindsamlinger og opfylder målene i ressourcestrategien. Det er i øvrigt regeringens forventning, at regeringens udspil om konkurrenceudsættelse af det forbrændingsegnede og det genanvendelige affald vil føre til øget genanvendelse. Det vil derved medvirke til, at målsætningerne i ressourcestrategien kan nås. Jeg mener derfor ikke, at regeringens udspil samlet set har negative konsekvenser for kommunernes bidrag til at leve op til målsætningerne om øget genanvendelse i den tidligere regerings ressourcestrategi, »Danmark uden affald«. Jeg vil gerne understrege, at der er tale om et udspil fra regeringens side, som ikke har været drøftet politisk endnu. Indtil da skal kommunerne selvsagt overholde gældende forpligtelser i forhold til for eksempel ressourcestrategien. Jeg vil samtidig gerne understrege, at jeg lægger stor vægt på at lytte til branchens synspunkter. Som led heri vil jeg blandt andet arbejde for, at der bliver gennemført de nødvendige overgangsordninger, så vi tager behørig hensyn til kommunernes planlægning og allerede foretagne investeringer.
Kommentar:  Det er rigtigt, at den 2. december orienterede jeg Folketinget om, at der var de her udfordringer, og efterfølgende er jeg blevet orienteret om, at der har været et par arrestanter, som er blevet løsladt, fordi de er røget i arresten på baggrund af de her oplysninger. Og vi er heller ikke i en situation i de her dage, hvor vi har rejst nye sigtelser. Det kan vi først, når vi får den manuelle kontrol på banen, og det bliver altså i den her uge – jeg tror faktisk, at de kommer til at starte i morgen.

Svar:  Men det er jo stadig væk ikke svar på, hvorfor man ikke indsatte det øjeblikkelig. Altså, man har jo politi derude, der blandt andet kan indsættes, når der opstår problemer. Og man kan roligt sige, at det her er et problem, så hvorfor satte man ikke manuel kontrol i gang med det samme, da man fandt ud af de her udfordringer?
Kommentar:  Der skal nok komme en fremstrakt hånd og alle de der eksempler, men det her drejer sig om at tage nogle kloge beslutninger. Vi ved, at når ledigheden stiger, giver det et pres på vores uddannelsesinstitutioner, for der er nogle, der skal skifte fra en branche til en anden og så videre og så videre Derfor synes jeg, og vi har diskuteret det nogle gange, at det er tåbeligt, vi har nogle regler. Og den der regel med brandmændene er jo en regel, regeringen har lavet, før var brandmændene ikke omfattet af sådan en regel. Det er det første og regel nummer 106, man kunne fjerne så let som ingenting i verden, og så var det problem simpelt hen løst. Tag nu imod den fremstrakte hånd, vil jeg sige til ministeren. Det er da på tide at vågne op og erkende, at selv om man synes, at ledigheden endnu ikke er stor nok, kan der godt være behov for at kigge på og justere nogle af de her ting, så mange af de mennesker, der er røget ud af arbejdsmarkedet, allerede på nuværende tidspunkt kan komme i gang med at skabe sig en ny tilværelse, måske på baggrund af en ny uddannelse. Det synes jeg er enormt vigtigt.

Svar:  Det er snart ikke til at komme til for fremstrakte hænder, problemet er bare, at herre Bjarne Laustsen ikke tager imod dem, og at herre Bjarne Laustsen og hans parti, Socialdemokratiet, ikke tog imod den fremstrakte hånd sidste år, da vi lavede afbureaukratisering på beskæftigelsesområdet. Dermed skal ikke være sagt, at det ikke kan være, at der er andre ting på beskæftigelsesområdet, der skal afbureaukratiseres på et senere tidspunkt, men fordi herre Bjarne Laustsen lige nøjagtig synes, at der nu skal ændres på nogle regler eller andre ting, er det jo ikke sikkert, at regeringen og jeg er enige med herre Bjarne Laustsen i alting. Men nu synes jeg, at herre Bjarne Laustsen skulle tage at få fremsendt de helt konkrete eksempler, han mener at have på SVU-området, dem vil jeg meget gerne kigge på, og så må vi se, om det er reglerne, der blokerer for noget.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 50 (S, SF, RV og EL), imod stemte: 60 (V, DF, KF og LA), hverken for eller imod stemte: 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og så er forhandlingen sluttet. Der er stillet forslag om, at lovforslaget henvises til fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Men de gode argumenter er jo sådan set kommet i høringssvarene, og det er derfor, at jeg siger, at én ting er, at ministeren, der har fremsat det her, ikke lige synes, der skal ændres noget, men hvis ordføreren er enig i de betænkeligheder, som høringssvarene giver udtryk for, kunne det jo være fint, hvis ordføreren så ville sige: Jamen det vil vi lytte til. Det er jo sådan set det, det handler om, for de er netop meget, meget kritiske over for, om det, man gør her, står mål med den indsats og de penge, der skal investeres i det her system.

Svar:  Der er indkommet kritiske høringssvar, men om de overvejende er negative, vil så altid være en diskussion. Jeg synes, at der er taget fat på noget af det. Det her handler om dels at få smidiggjort en ansøgningsproces, dels at kunne følge pengene, således at det er dem, som har en mulighed for at få tilskud, der skal have det, og pengene skal ikke ende andre steder. Alt i alt tror jeg, at når det bliver digitaliseret, når det kommer ind i en og samme database, når både ministeriet og a-kasserne kan trække på det her, så vil det være en lettelse. Men hvis ordføreren fra Socialdemokratiet kommer med nye gode ideer til, hvordan vi kan få det her til at virke bedre og smidigere, og kan vi få det implementeret væsentlig billigere, fordi ordføreren fra Socialdemokratiet har nogle gode ideer til det, jamen så er min dør altid åben.