kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Sikke noget vrøvl – overhovedet ikke. Det handler om prioriteringer ude i kommunerne. De har et anlægsloft, og de har den sum penge, som de har. Jeg kan ikke huske det andet spørgsmål – det beklager jeg.

Svar:  Mange tak. Jeg kan i hvert fald godt svare klart på det spørgsmål: Nej, der bliver ikke investeret nok i klimatilpasning i kommunerne. Er det dyrt? Ja, det er voldsomt dyrt. For vi kommer til at betale for oprydningen, og vi kommer til at betale for ødelagte hjem – folk, der skal stå og grave deres ejendomme ud af deres kældre, der er smadret, og folk, som ikke kan blive forsikrede, fordi de bor i områder, hvor deres bolig er i løbende risiko for at blive oversvømmet. Og er det billigere at forebygge end at rydde op? Ja, det er det. Så selvfølgelig skal vi have kommunerne i gang med den her opgave, og det er da langt bedre at betale en lille del på sin vandregning i fællesskab, kollektivt, til at kommunen faktisk sørger for, at vandet kommer de rigtige steder hen – at det for eksempel kan blive samlet op i et naturområde, hvor man kan lave en sø, sådan som man har gjort på Fyn og i Frederikssund, eller at man kan lave en stor legeplads, hvor man kan have en tilpasningsplan samtidig, hvor børnene ikke engang opdager, at det faktisk er et oversvømmelsesanlæg, de løber rundt og skater eller leger i. Det kan man nemlig gøre, fordi kommunerne kan gå ud sammen med forsyningsselskaberne og lave bedre løsninger end at grave større kloakker og få det hele ned under jorden. Men det går jo i stå, når vi ikke har de rigtige finansieringsmekanismer, og derfor synes vi fra Radikales side, at et skridt, der ikke kan være nogen tvivl om, skal tages, er det, som Enhedslisten foreslår i dag, nemlig at give mulighed for 100 procent medfinansiering, sådan så det her kan komme i gang. Og det er jo ikke sådan, at der ikke er en bremse på det her. Der er jo et forsyningssekretariat, som giver tilladelser, og som jeg faktisk tror er for restriktivt i øjeblikket i forhold til at få gang i de her ting. Jeg glæder mig over, at ministeren siger, at han tager det her område alvorligt. Vi har jo siddet flere år og ventet på, at der skulle ske noget – der skete ikke noget under den tidligere regering – så fra Radikales side kommer vi til at banke på ministerens dør løbende for at sikre, at det her ikke bliver noget, vi bare snakker om, og det så kan være, vi en dag gør noget, for de her klimaforandringer sker nu, og det er  nu , vi er i risiko for at få ødelagt meget store værdier i Danmark, hvis ikke vi går ind og sikrer os bedre og sørger for, at kommunerne sammen med forsyningsselskaberne prioriterer den her opgave. Så vi kan godt støtte det her beslutningsforslag.
Kommentar:  Jeg vil bare runde af med at sige, at jeg ser frem til, at vi skal mødes og drøfte det her videre. Jeg ved, at der er flere i Venstre, som også er optaget af det her, fordi de simpelt hen får rigtig mange henvendelser fra deres bagland. Jeg må sige, at vi jo begge har været med til at sætte det her i værk, og det har, som ministeren også siger, taget 5 år. Og så rystede det mig egentlig, at man ikke er kommet bedre i gang. Så derfor tror jeg, at der er noget, vi er nødt til at kigge på og eventuelt justere på, og det håber jeg at ministeren også vil være med til.

Svar:  Jamen selvfølgelig, og jeg ser frem til også at mødes med Venstre om den her sag. Jeg tror, det er enormt vigtigt, at vi ikke laver lovgivning, der ikke fungerer. Der kan jo have været mange gode intentioner bag det, da det blev lavet for 5 år siden, men hvis det ikke fungerer ude i virkeligheden, så må vi heller ikke være for stolte til at kunne sætte os sammen og så finde noget, der kan hænge sammen for folk ude i byggeriet. Så det finder vi ud af.
Kommentar:  Til den her bekymring for, om al den snak om regnskabsteknik ikke bare skulle være et bevis for, at en fritvalgsordning måske i virkeligheden medfører en hel masse unødige administrative byrder for kommunen, må jeg simpelt hen sige, at kommunalbestyrelsen jo altså som en del af det kommunale selvstyre har det fulde ansvar for en god økonomistyring. Indførelsen af frit leverandørvalg har jo stillet krav til, at kommunerne kan tydeliggøre deres faktiske omkostninger til hjemmehjælp, og at de kan dokumentere den leverede tid, og det mener jeg sådan set overhovedet ikke er unødige administrative byrder. Det er klart, at det jo også er i regeringens interesse, at vi hele tiden er opmærksomme på, om de regler, man også kan bruge i det her, og de regler, man skal forholde sig til, giver mening. Og det synes jeg i høj grad de gør. Det er vigtigt, at det er på sammenlignelige og lige vilkår.

Svar:  Kommunerne giver jo altså udtryk for, at det ikke er sammenlignelige vilkår. De føler rent faktisk, at de har en ekstraudgift, når der bliver valgt privat hjemmehjælp. Det er jo det, de giver udtryk for, og det er ikke en eller anden propaganda fra en socialdemokratisk kommune. Nej, det er en konservativ kommune, der lægger tallene frem helt åbent og ærligt og siger: Det er dyrere for os. Det er sådan set ikke, fordi vi har noget imod frit valg, siger de, men når man vælger det private, skal vi have flere penge op af lommen. Det forekommer jo et eller andet sted forkert, at det, at man laver samme ydelse, bliver belønnet med 30 kroner mere i gennemsnit i det private. Det, man kan regne sig frem til her, er jo, at man ved at bruge de 30 kroner fra alle de antal timer, der nu er i Lyngby-Taarbæk Kommune, kunne få over 4.000 ekstra hjemmehjælpstimer på 1 år, som kunne komme de ældre til gode. Det er jo det, tallene her viser. Jeg synes altså ikke, at ministeren kan løbe fra, hvad konservative Lyngby-Taarbæk lægger frem her.
Kommentar:  Det tror jeg alle er. Men der står ikke noget om afrapportering. Nu læser jeg de fire linjer af spørgsmålet, og ordet afrapportering står ikke i spørgsmålet, så jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, finansministeren siger. Finansministeren kan bare bekræfte, det er det, vi beder om, at i de målsætninger, der er i den aftale, vi lavede i 2006, står der soleklart, at vi vil nå, at 85 procent af alle unge får en ungdomsuddannelse i 2010 og 95 procent i 2015. De 85 procent og de 95 procent måles på baggrund af, om man har gennemført en ungdomsuddannelse. Er finansministeren enig i det? Ja eller nej? Det er det, vi spørger om

Svar:  Det ændrer jo ikke ved sagen, at det er noget underligt noget. Vi afrapporterer, hvordan det går. Regeringen forpligter sig på målsætningen, vi arbejder energisk for det, og vi vedtog senest her i efteråret, hvor jeg jo selv var med til det, at sætte ind på en lang række områder, der skal gøre, at vi skal opfylde målsætningen, og det arbejder vi på.
Kommentar:  Ja, jeg indrømmer naturligvis, at spørgsmålet ligner meget det første spørgsmål. Det første spørgsmål var meget konkret udtrykt. Men jeg læser det op, og så tager vi en kort runde om det også. Er ministeren af den opfattelse, at den mest effektive form for tungvognskontrol, hvor formålet er at afsløre og sigte de vognmænd og chauffører, der overtræder diverse love og regler, herunder cabotagebestemmelserne, nemlig de såkaldte multikontroller, gennemføres ved at offentliggøre kontrolaktionen på forhånd?

Svar:  Jeg er jo i og for sig glad for den tillid, der ligger i spørgsmålet, for den tilsiger mig jo en dyb indsigt i, hvordan politiet skal gribe deres arbejde an, og det er jeg faktisk glad for, for jeg har stor respekt for herre Henning Hyllested, så det glæder mig. Men min holdning til sagen er nu engang, at det må være op til politiet klart at afgøre, hvordan det mest hensigtsmæssigt tilrettelægges, når man laver en færdselskontrol. Jeg har fuld tillid til, at politiet gør, hvad man skal, tilrettelægger færdselsindsatsen også på tungtvognsområdet ud fra den politifaglige vurdering af, hvad der bedst gavner færdselssikkerheden. Så det er sådan set mit grundlæggende udgangspunkt for det. Og så må vi jo tage de her drøftelser med jævne mellemrum og også aflæse resultaterne for at se, om jeg nu engang har ret i det.
Kommentar:  Det var en masse ting om det, der foregår i folkeskolen. Det var ikke svaret på spørgsmålet, så jeg vil spørge helt klart og tydeligt igen: Er det ministerens holdning, at når vi tager pædagoger ind i folkeskolen, vil det føre til et enormt kvalitetstab?

Svar:  Der er allerede pædagoger i folkeskolen, og de udfører et vigtigt fagligt arbejde. De varetager børnenes alsidige udvikling. Det gjorde de før folkeskolereformen, og det gør de også efter folkeskolereformen, men det har ikke været tanken med folkeskolereformen eller i det hele taget, at pædagogerne skulle varetage en primær undervisningsopgave. Det har været tanken, at det har været lærernes ansvar, og det er ordføreren jo også helt klar over, da hun har siddet med i de forhandlinger.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (S), tiltrådt af et mindretal (EL, RV, SF og ALT). Afstemningen er slut. For stemte 49 (S, EL, ALT, RV, SF og 1 LA (ved en fejl)), imod stemte 50 (DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslag nummer 1 er forkastet. Der stemmes om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (S), tiltrådt af et mindretal (EL, RV, SF og ALT). Har alle stemt? Afstemningen er slut. For stemte 48 (S, EL, ALT, RV og SF), imod stemte 50 (DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslag nummer 2 er forkastet.
Kommentar:  Rykke videre? Jeg har bedt om to statusser i to omgange. Hvis der måtte ske væsentlige ændringer i forhold til de to omgange statusser, jeg har modtaget fra Region Syddanmark, har jeg en forventning om, at Region Syddanmark orienterer mig om det som minister.

Svar:  Fra i dag er der ingen som helst undskyldninger for ministeren, hvis der sker en ulykke i Region Syddanmark, hvor redderne har været for stressede, for udslidte, eller man ikke har været i stand til at stille med en bemanding. Ministeren er fuldt oplyst. Alt, hvad man indtil nu har kunnet tage sig sammen til, er at bede om et par statusrapporter. Men jeg kan jo fortælle ministeren, der har lagt det frem, at der foregår systematisk snyd med vagtplanerne, så redderne arbejder over. Derfor er det jo nødvendigt her, at ministeren ikke bare igen beder om en statusrapport eller læner sig tilbage og håber på det bedste og på, at regionen nok skal orientere. Nej, der er brug for, at vi har en ansvarlig minister, der på vegne af borgerne i Syddanmark slår i bordet over for regionsrådet og siger: Jeg forlanger, at det ambulanceselskab selvfølgelig håndterer vagtplanerne på en betryggende måde for borgerne, hvad de tydeligvis ikke gør i dag.
Kommentar:  Som sagt mener jeg, det må være op til den amerikanske befolkning at vælge deres præsident og i øvrigt de amerikanske institutioner, inklusive valginstitutioner, at gøre deres arbejde færdigt i forbindelse med et præsidentvalg og et kongresvalg, som der har været i USA. Det har vi fuld tillid til bliver gjort, og som nævnt har statsministeren og jeg været ude og lykønske den nye Bidenadministration. Vi ønsker et godt samarbejde med den kommende administration.

Svar:  Selvfølgelig er det op til amerikanerne selv at vælge, men derfor må man gerne forholde sig til, om man synes, det er i orden, at en siddende præsident siger, at man ikke skal tælle stemmerne op, og at det er en god ting at forsøge at køre modkandidatens bus af vejen. Synes udenrigsministeren virkelig, at det er okay? Jeg synes det ikke.
Kommentar:  Nu er spørgeren jo ikke ordfører på området og er derfor fuldstændig lovlig undskyldt for ikke at vide, at jeg hver anden måned holder møder med ordførerne med et bredt indhold, hvor vi har en fælles forståelse af, at vi puljer ting, så det vil være på på det næstkommende ordførermøde for socialordførerkredsen. Her skal spørgeren være velkommen til at komme sammen med sin handicap- eller socialordfører. Det møde ligger, som jeg husker det, i første halvdel af november.

Svar:  Med henvisning til ministerens partifælles, Trine Bramsens, løfte om, at Socialdemokratiet ønsker en dispensationsordning i forhold til aflåsning af døre, som beskrevet i artiklen »Ministerbesøg endte i skænderi om indespærring« bragt den 15. maj 2019 i Fyens Stiftstidende, vil ministeren så svare på, hvornår regeringen agter at indkalde til forhandlinger om en løsning, så eksempelvis udadreagerende personer med handicap og deres pårørende kan få den hjælp, som er blevet dem lovet i pressen?
Kommentar:  Nej, men det ændrer da ikke på, at Det Radikale Venstre har indgået en aftale tilbage i 2016 om, at denne undersøgelse af en motorvej i Ring 7-transportkorridoren skulle gennemføres, og at Det Radikale Venstre har genbekræftet, at man vil det med en aftale om, hvilket kommissorium der skal være for undersøgelsen her i 2019.

Svar:  Men man kan vel ret beset godt gå ind i et forlig, der handler om, at der skal laves en undersøgelse, men samtidig være imod projektet – det kan man vel godt. Men uanset hvad har jeg sagt, hvor vores parti står, og det har jeg vidst fuldstændig fra starten. Da den gamle regering kom med sin infrastrukturliste, var noget af det første, jeg gjorde, nemlig at ringe til vores transportordfører og spørge: Hvad er det der? Og han sagde: Det behøver du ikke at være for, det er vi nemlig ikke for. Så vil jeg gerne sige i forhold til alternativer. Det er jo ikke rigtigt, at der ikke er blevet nævnt alternativer heroppefra. Jeg nævnte selv roadpricing, som herre Ole Birk Olesen bekræftede var en mulig løsning. Så er der blevet nævnt det med forskellige arbejdstider, altså at vi ikke alle behøver at tage af sted samtidig. Så er der blevet nævnt en opprioritering af den kollektive trafik, så den reelt er et alternativ. Så er der nævnt muligheden for, at folk måske ikke behøver at pendle ind til de store byer, fordi man måske kunne arbejde hjemmefra. Der  er  andre muligheder – herre Ole Birk Olesen kan bare ikke se dem.
Kommentar:  Jeg kan bekræfte, at vi er uenige – det er helt rigtigt. Men jeg synes ikke, at sammenligningen er skæv, fordi for de her mennesker er det jo virkeligheden, at man ved at flytte til Flensborg i en periode lige pludselig kan få lov. Og det er også lidt interessant, at Tyskland i det her tilfælde gerne vil lade danskere bo i Tyskland med deres familie, mens Danmark ikke vil. Så for dem er det jo en helt reel sammenligning. Vi kommer det nok ikke nærmere, men det er jo altså trist, at danskere er nødt til at flygte til andre lande for at kunne være sammen med deres familie og for efterfølgende at kunne være sammen med deres familie i Danmark.

Svar:  Jeg må sige, at jeg synes, at det er meget, meget forkert at bruge ordet flygte. Det må jeg sige. At flygte er noget, man gør fra krig og ufred. Når det er sagt, er de her familier – og det tror jeg vi alle sammen er enige om – jo i en trist situation. Der er jo ikke nogen, der ikke godt kan forstå de her familier. Havde de bare taget deres børn med til Danmark fra for eksempel Thailand fra begyndelsen, så havde vi aldrig stået med de her problemer, og det er også derfor, at vi blandt andet vil gøre mere ud af at vejlede, for problemet er, at man lod barnet blive i for eksempel Thailand i 3, 5 eller 7 år, inden man tog barnet med hertil.
Kommentar:  Når ordføreren for Enhedslisten anerkender, at der generelt er et lavere proteinindhold i det danske korn, ville det så ikke være godt, at man kunne få sikret, at der kunne kommer et større proteinindhold i det, således at man kunne få reduceret importen af soja fra Sydamerika?

Svar:  Tak. Jeg ville meget gerne, at vi kom frem til, at vi havde et dansk landbrug uden import af foder til husdyr. Det kunne bringe landbruget i balance, og det ville være fornuftigt. Og hvis det er sådan, at landmænd vil dyrke korn med et højere proteinindhold, så kan man vælge andre sorter. Så enkelt er det jo. Hvis man vil have protein ud af sin kornafgrøde, kan man vælge andre sorter, hvor man prioriterer protein i stedet for at prioritere højest muligt udbytte.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Så vil jeg gøre mit spørgsmål meget kort: Agter regeringen at svare på det her skema?

Svar:  Så vil jeg svare lige så kort: Selvfølgelig agter vi at svare på skemaet. Det var også det, jeg sagde på samrådet den 11. april, altså at vi vil svare på skemaet – selvfølgelig vil vi det.
Kommentar:  Første skridt er selvfølgelig at få gjort de forhandlinger, vi er i gang med nu, færdige. Altså, jeg skal ikke lægge skjul på, at vi gerne ville have haft afsluttet forhandlingerne omkring landbrugssektoren sidste år. Det blev vi nødsaget til at udskyde på grund af den store krise, der var i slutningen af året. De sonderinger og forhandlinger foregår nu, og dem håber vi selvfølgelig på kan blive afsluttet her inden for en overkommelig fremtid. Så er der nogle andre også meget presserende ting, som Klimarådet jo også anbefaler i forhold til at få lavet en strategi for ccs for eksempel Men spørg mig lige igen om det, for jeg skal nok svare, men nu rejser formanden sig op.

Svar:  Jamen så vil jeg simpelt hen bare gerne lade ministeren afslutte sit svar.
Kommentar:  I forhold til at parlamentet er sendt hjem, kan jeg forstå, at man netop nu har valgt at ophæve nødretsloven. Det har vi jo ikke i Danmark endnu. Det vil sige, at i Ungarn er nødretstilstanden ophævet og parlamentet fungerer fuldt ud. Det betyder jo også, at hvis der ikke er flertal i det ungarske parlament bag den lov i forhold til køn, som herre Jan E. Jørgensen nævner, så står det dem nu frit for at ophæve den igen. Det bliver jo så spændende at se, om herre Jan E. Jørgensen og hans synspunkter har flertal i det ungarske parlament, eller om det ikke har. Jeg tror egentlig, jeg er enig med herre Jan E. Jørgensen her, men jeg er ikke så enig, at jeg er villig til at sige, at herre Jan E. Jørgensens og mit synspunkt er vigtigere, end hvad det ungarske folk måtte mene. Jeg deler det nemlig op i det, som vi lærte på jurastudiet – det vil herre Jan E. Jørgensen erindre – positive og negative rettigheder. Negative rettigheder er, at man selvfølgelig har krav på beskyttelse. Det er sådan, at uanset hvem man går i seng med og så videre – det er selvfølgelig med billigelse fra begge parter eller alle parter for den sags skyld – så har man lov til det, uanset hvordan man bor og så videre Men det betyder ikke, at man har positivt krav på at definere standarder for resten af samfundet.

Svar:  Tak for det. Det var meget formfuldendt udenomssnak. Det må jeg erkende, men det var udenomssnak. Jeg er da helt med på, at det selvfølgelig er det ungarske parlament, der bestemmer, og det ungarske parlament, når de så får lov til at træde sammen, kan jo så vælge at fremsætte et nyt lovforslag, så den lov, der er vedtaget, bliver ophævet. Ja, ja, men nu er man jo altså også medlem af en klub, som har et sæt vedtægter, som det ungarske parlament eller den ungarske præsident – det er lige meget, hvem der træffer beslutningen – har overtrådt, nemlig transpersoners ret til at få et juridisk kønsskifte, sådan at deres juridiske køn matcher det køn, de har fået.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg ved ikke, om jeg er specielt dreven – altså, det tror jeg såmænd ikke jeg er. Jeg er i hvert fald ikke dreven nok til at kunne slutte sådan, som fru Mette Frederiksen gør, nemlig at det, at vi opererer med et omprioriteringsbidrag, automatisk giver minusvækst. Det kan man jo ikke sige noget som helst om. Det, at vi opererer med et omprioriteringsbidrag både i staten og i kommunerne, sikrer, at vi skaber mulighed for i sidste ende, at Folketinget får noget at lave politik for, et årligt råderum at lave politik for. Den politik kan så være en politik, der går ud på at opruste visse dele af den offentlige sektor. Det er jo blandt andet derfor, at min regering lægger op til at bruge 0,5 milliard kroner mere på sundhedsvæsenet, end hvad den regering, fru Mette Frederiksen var medlem af, havde lagt op til at vi skulle gøre i 2016. Det er jo et konkret eksempel på, at her vil vi gerne bruge flere penge på offentligt forbrug, end den regering, vi overtog ansvaret fra, ville.

Svar:  Men der er jo tale om minusvækst. Der står jo sort på hvidt i regeringens egen publikation, i regeringens eget materiale, at pengene til kommunerne falder og falder. Og det, der måske gør det lidt for let for regeringen, er, at man bare kan gemme sig bag kommunebegrebet, for i statsministerens iver efter at tilvejebringe penge, så man selv kan lave politik, så bliver der færre penge for pædagogen til at lave pædagogisk arbejde, så bliver der færre penge til skolelæreren til at kunne uddanne næste generation – og måske værst af alt – så bliver der færre penge til dem, der skal passe på dem, der har allermest behov for os andre.
Kommentar:  Det er ulidelig let at tage ansvar for at bruge penge. Det er ufattelig svært at tage ansvar for at fremskaffe de penge, og de reformer, der er lavet siden 2006, er der nogle partier, der har båret ansvaret for, og nogle partier, der har været lodret modstandere af. Jeg forstår ikke rimeligheden i, at finansministeren siger, at de partier, der har været modstandere af og advaret imod den ansvarlige økonomiske politik, der gør, at vi er så stærke i dag, nu skal have lov til at bruge pengene videre. Er det virkelig ministerens mening, at det er rimeligt, at man uden at bidrage til den økonomiske styrke nu bare er med til at bruge af kassen?

Svar:  Jeg er helt enig med den tidligere finansminister i, at det er lettere at bruge pengene end at skaffe dem; når man har haft det her job, ved man, at det er rigtigt. Men jeg er også bare nødt til at sige, at det egentlig forundrer mig, hvis herre Kristian Jensen helt alvorligt mener, at regeringen skulle sige nej til nogle partier – nogle er jo i øvrigt nye partier i Folketingssalen og har dermed alene af den grund ikke haft mulighed for at være med til at træffe alle de beslutninger, som herre Kristian Jensen refererer til – og altså sige, at de i en situation så alvorlig for Danmark ikke må være med til at tage ansvar. Det er jo herre Kristian Jensens ret at mene, at de skulle holdes udenfor. Det mener jeg ikke.
Kommentar:  Der er ingen, der beder om ordet. Så er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget, om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Deling af lovforslaget i to lovforslag er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Det er godkendt.