Kommentar:  I forhold til Venstres ordførers kommentarer om finanskrisen vil jeg sige, at den selvfølgelig ikke var opfundet af Venstre. Den kom udefra. Man handlede for sent, og man handlede forkert, da man skulle forholde sig til den. Om det her lovforslag vil jeg sige, at det er vigtigt med et retfærdigt skattesystem, og et retfærdigt skattesystem bygger på tillid, altså tillid til, at selskaber beliggende i Danmark – store som små, nationale som multinationale –  betaler deres skat, ligesom enhver dansker skal betale sin skat og betale sin del til det danske velfærdssamfund. Derfor underminerer det også tilliden, når nogle selskaber spekulerer i kreative skattefiduser for at undgå at betale skat. Derved undlader selskaberne at bidrage til det velfærdssamfund med veluddannet arbejdskraft, god infrastruktur og ingen korruption, som de selv nyder godt af. Det er usolidarisk, hvis de prøver at snyde. Det er derfor godt, at vi med det her lovforslag sikrer en mere robust og solidarisk beskatning af selskaber. Lovforslaget sikrer samtidig et merprovenu til fælleskassen på 685 million kroner i 2013 og derefter et varigt merprovenu på 70 million kroner årligt. Det er penge, der skal bruges til at forbedre det danske velfærdssamfund på sigt. Lovforslaget rummer en begrænsning af selskabers mulighed for at modregne deres underskud i efterfølgende års overskud. Det betyder, at selskaber kan underskudsmodregne op til 7,5 million kroner, mens et resterende underskud højst kan nedbringe selskabets overskud med 60 procent Sagt med andre ord har selskaber ikke længere mulighed for at trække hele deres overskud ud af Danmark og dermed undgå at betale skat, fordi de kører med underskud her i landet. Når der bliver sat en grænse på 7,5 million kroner, er det i erkendelse af, at mange små og nystartede virksomheder og visse brancher oplever store udfordringer med svingende indtægter. De virksomheder holder vi hånden under med den her grænse, og det gør vi, fordi danske virksomheder og arbejdspladser har vores første prioritet. Hermed sikrer vi, at alle selskaber uanset branchens særlige regler og reguleringer skal bidrage til det danske samfund. Lovforslaget indeholder et nyt kontrolværktøj til SKAT. Fra den 1. januar 2013 kan SKAT kræve en særlig revisorerklæring af selskaber, der har påkaldt sig opmærksomhed, enten på grund af flere års underskud eller mange transaktioner med lavskattelande. Erklæringen tjener det formål at af- eller bekræfte SKATs formodning om, at dokumentationen for transaktionerne enten ikke er tilstrækkelig eller er mangelfuld. For at sikre, at håndhævelsen af denne mere robuste solidariske beskatning af selskaber indføres, er der nye bøderegler, hvis SKAT finder dokumentationen utilstrækkelig eller mangelfuld. Derfor vil der fremover være en fast bødestørrelse på 250.000 kroner i grundbeløb, hvor der oveni bliver lagt 10 procent af den forhøjede indkomst. Det er min klare forventning, at dokumentationen for transaktioner hermed vil blive bedre, end den er i dag. Det skal være slut med, at nogle koncerner udnytter reglerne om hæftelse for sambeskattede selskaber. Derfor udvider det her lovforslag reglerne og differentierer hæftelsen, så den fremadrettet bliver afhængig af, om det hæftende selskab er helt eller kun delvis ejet af andre selskaber i koncernen. På den måde sikrer vi bedre muligheder for, at en koncern reelt bliver beskattet af den samlede koncernindkomst, uanset hvordan de skattepligtige indkomster og værdier i øvrigt er fordelt i koncernen. Det er for rigtig mange danskere uigennemskueligt, hvad selskaber betaler i skat. I den offentlige debat skæres multinationale selskaber ofte over en kam som selskaber, der ikke bidrager til det danske velfærdssamfund. Det er ikke rimeligt over for de selskaber, der faktisk bidrager til fællesskabet. Derfor sikrer vi med det her lovforslag større åbenhed omkring selskabers skattebetaling. Fremover vil oplysninger om selskabers skattepligtige indkomst, anvendte gamle underskud og den beregnede skat for indkomståret fremgå af SKATs hjemmeside. Det er min overbevisning, at den større åbenhed også vil virke motiverende i forhold til selskabernes skattebetaling. Som socialdemokrat tolererer jeg ikke spekulation i kreative skattefiduser på bekostning af det danske velfærdssamfund. Derfor er det godt, at vi med det her lovforslag sikrer en robust og solidarisk beskatning af selskaber. Det skaber tillid til vores skattesystem. Og dermed kan jeg sige, at Socialdemokraterne selvfølgelig støtter lovforslaget. Jeg skal huske at meddele – da SF's skatteordfører ikke kan være til stede i salen på grund af andre gøremål her på Christiansborg – at SF også støtter lovforslaget. Og hvis Radikale Venstres skatteordfører ikke når at dukke op i salen, inden det er Det Radikale Venstres tur til at træde op på talerstolen, så skal jeg meddele, at Det Radikale Venstre også støtter forslaget.

Svar:  Jeg synes, at det er en mærkelig form for omsorg, herre Thomas Jensen udviser for danske virksomheder, nemlig, at det simpelt hen er for at beskytte de virksomheder, som betaler skat, at deres skatteoplysninger skal lægges frem. Kunne herre Thomas Jensen bare forestille sig, at såfremt det var enormt gavnligt, kunne den enkelte virksomhed selv vælge at gøre det, men nu gør herre Thomas Jensen det så med tvang? Jeg tror, at det er en hjælp med den argumentation, som der er mange, der ville være meget skeptiske for at skulle modtage. Jeg skal høre herre Thomas Jensen, om de meget, meget klare advarsler, der er imod det her lovforslag i høringssvarene, i forhold til hvad det betyder af mulighed for at tiltrække investeringer til Danmark, overhovedet ikke gør noget indtryk på herre Thomas Jensen. Gør det ikke noget indtryk, at Medico, Biotek, Håndværksrådet og så videre – ikke bare store virksomheder med milliardtunge forskningsinvesteringer, men også almindelige håndværksmæssige virksomheder – er stærkt, stærkt bekymret over det her lovforslag? Gør det overhovedet ikke noget indtryk, når skatteministeren selv skriver, at det vil gøre det mindre attraktivt at investere i Danmark? Betyder det ikke noget for herre Thomas Jensen i forhold til, hvad det kan koste af arbejdspladser i Danmark?