Kommentar:  Spørgsmålet bygger på en forkert præmis, nemlig at der er en øremærkning af det, der kommer fra omlægningen af PSO, til at det nødvendigvis skal bruges i en bestemt retning. Det blev allerede drøftet tidligere, og det blev afvist af regeringen, at vi på den måde har forpligtet os til, at et bestemt råderum skal bruges på en bestemt måde. En af de ting, som vi lagde op til, da vi flyttede PSO'en over på finansloven, var at sikre, at der nu bliver en tværgående prioritering, så når vi skal diskutere, hvor meget vi skal bruge på at lave vedvarende energi, hvor meget vi skal bruge på at lave energibesparelser og andet, så bliver det prioriteret op mod de ønsker, man ellers måtte have, om infrastruktur, sygehuse, ældrepleje og så videre og så videre Det har så vist sig, at vi er villige til ikke bare at bruge de 2½ milliard kroner, der bliver frigjort ved en konkret indberetning af PSO'en, men der er yderligere fra råderummet til at lave en grøn omstilling. Vi ville faktisk gerne gå over de 2½ milliard kroner, fordi vi mener, at det er nødvendigt at gå længere i forhold til at få en rigtig sammensætning af afgifterne, men også det rigtige klima til, at vi kan ikke blive ved med at udbygge med havvind, med sol, med landvind, med biogas. Det er vigtigt, at vi har et aktivt system, hvor vi både kan eksportere rigtig meget energiteknologi, men også bruger det herhjemme. Derfor er det, vi har sagt, at vi er villige til at investere ikke bare de 2½ milliard kroner, for det er ikke et tal, som vi har låst os fast på, men faktisk op til 3¼ milliard kroner i at lave et effektivt energiudspil, som både arbejder med afgiftsjusteringer for at få et bedre og mere intelligent niveau, og med at investere, så vi får løftet VE-andelen op mod 50 procent i 2030, når vi tager de konkrete initiativer og reserven i 2025 med.

Svar:  Man kommer i hvert fald ikke uden om, at når man prioriterer inden for også det grønne område, er det oplagt at prioritere eksempelvis afgiftslettelser, og så kan de penge jo ikke også bruges til at lave investeringer i for eksempel nye grønne initiativer. Det afspejler regeringens power-udspil jo så også. Godt nok har man slået sig op på, at man vil lave en stor havvindmøllepark, som jo så på det tidspunkt, hvor den vil blive opført, i hvert fald ikke er verdens største, men samtidig også at verden omkring os tydeligvis bevæger sig meget hastigt i en retning, hvor man må sige, at der er godt fart på vindmøllevingerne i andre dele af verden. Derfor blot det simple spørgsmål til finansministeren: Når det nu er sådan, at man har haft nogle afgifts- og tilskudsanalyser undervejs i så lang tid, som man har – jeg kender dem jo selv rigtig godt, for et af afgifts- og tilskudsanalysens elementer førte jo faktisk til den løsning på PSO-området, som vi i Socialdemokratiet også var en del af sammen med den daværende Venstreregering, og som jo er et glimrende eksempel på, at det at lette afgifter ikke nødvendigvis behøver at være et træk på råderummet, men jo tværtimod sagtens kan være et nulsumsspil – hvorfor har regeringen så egentlig ikke fået foretaget en dybere analyse af, hvilke provenuneutrale justeringer man kan gøre på afgifts- og tilskudsområdet? Jeg antager i hvert fald, at den slags analyser har været lavet, for det ville i hvert fald have været gjort, hvis der havde været en anden farve regering.