kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak for svaret. Det er selvfølgelig også svært at stå her og have en debat om en rapport fra public service-udvalget, som vi ikke kender endnu. Men vi kender jo en del af udfordringerne, der er netop på det område, altså public service-området. Der er udfordringer med den udenlandske konkurrence, som ministeren også selv nævnte, og jeg ser flere områder, som det kunne være en god idé, at man tog fat i og begyndte at tale om inden 2018. Det kunne også være en anderledes finansiering af public service-midlerne i Danmark, det kunne være DR's størrelse og styrke og konkurrence i forhold til de private medier i Danmark. Jeg synes, der er mange ting at tage fat på. Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Tror ministeren, at det er muligt at få samtlige partier med til at starte nogle egentlige drøftelser om nogle af de her klumper inden foråret 2018, for eksempel 2017, nu når vi har set Socialdemokraternes ordfører allerede sidste år var ude at meddele, at han ingen grund så til at starte på at snakke om nogle af de her emner, inden man nåede frem til 2018?

Svar:  Jeg kan helt godkende den dagsorden for drøftelserne, som herre Morten Marinus her lægger frem, og som jo også passer meget godt med det oplæg, som Dansk Folkeparti præsenterede den seneste sommer, jeg tror det var i august, og som jeg selv tog venligt imod. Jeg kan helt godkende den emneliste og er jo også uhyre opmærksom på, at danske medier, som repræsenterer den skrevne presse, synes, at Danmarks Radio går aviserne i bedene, når det gælder deres onlineservice. Så jeg er med på dagsordenen, som her bliver beskrevet, og jeg kommer som sagt med et oplæg her i løbet af denne vinter.
Kommentar:  Selvfølgelig er der danskere, som har god gavn af at rejse ud i den store verden og studere eller arbejde og så videre, det anfægter jeg heller ikke. Jeg anfægter heller ikke, at der også er tilfælde for eksempel under en højkonjunktur, hvor udlændinge fra andre EU-lande kan komme til Danmark og bidrage. Hvis der er noget, der minder om fuld beskæftigelse, så giver det jo mening at hente udenlandsk arbejdskraft til landet under visse forudsætninger. Det, jeg bare anfægter, er, om det så i en situation, hvor der er rigtig mange danskere, der har svært ved at finde et arbejde, er klogt, at vi bliver ved med at tillade brugen af for eksempel østeuropæisk arbejdskraft. Jeg synes, at det kunne være interessant, hvis man politisk diskuterede mulighederne for at lave et regelsæt, der sagde, at man lukker op for udenlandsk arbejdskraft ifølge de ordninger, der nu eksisterer, hvis  virksomhederne ikke kan finde arbejdskraften i Danmark. På den måde sikrer man jo, at danskere bliver flyttet fra offentlig forsørgelse og over i beskæftigelse og betaler noget skat via deres arbejdsindkomst, og det må vel være den fornemste opgave, når man taler om at skabe arbejdspladser. Så tror jeg i øvrigt, at alle regeringer har den ambition, at man vel ønsker at skabe arbejdspladser. Min pointe er bare, om ikke vi kunne prøve ud over at diskutere social dumping, som er vigtig at diskutere, så også at diskutere, om man lovligt kan komme til Danmark og udkonkurrere dansk arbejdskraft i en situation, hvor vi har behov for, at flere danskere kommer i arbejde.

Svar:  Nu vil jeg ikke lægge hovedet på blokken for det, men jeg vil dog umiddelbart tro, at hvis man tog konsekvensen af det, som spørgeren forslår, ville det betyde, at Danmark skulle melde sig ud af det indre marked. Det mener jeg hverken vil være gavnligt for de danske lønmodtagere eller for de danske virksomheder og dermed heller ikke for den samlede danske samfundsøkonomi. Jeg tror, at man skal angribe den her problemstilling et andet sted fra. Jeg tror for det første, at man skal bakke op om en politik, der skaber arbejdspladser. Det er kickstarten, det er energiaftalen, det er andre initiativer. Dernæst tror jeg, at der, hvor man skal bruge sin energi, er ved at bekæmpe social dumping meget mere effektivt end det, man har gjort. Under den tidligere regering har der jo ikke været lavet en så ambitiøs aftale om bekæmpelse af social dumping som den, vi har lavet i forbindelse med finanslovaftalen for i år sammen med Enhedslisten. Det, der må være det vigtige, er, at man selvfølgelig ikke kan konkurrere og dermed udkonkurrere på dårlige arbejdsforhold i Danmark. Det tredje, jeg vil pege på, er, at hvis vi skal kunne klare konkurrencen fra dansk side om alle de job, der måtte være, både på dansk jord og på udenlandsk jord, så er det, at vi har verdens bedste arbejdsstyrke, og det kræver, at vi investerer i uddannelse og opkvalificering, så alle kan være med, også i fremtiden.
Kommentar:  Det er korrekt, men jeg tror da, at vi kan gå efter forskellige løsninger. Nu har ministeren spillet ud med, at det skulle være statslån. Jeg vil egentlig godt spørge ministeren, om ikke han kunne se nogle muligheder i, at man med de nuværende lån etablerede en eller anden form for statsgaranti, så det ikke bliver statslån, men at man alligevel ved en statslig inddragelse kommer frem til løsninger, hvor man gør den samlede udgift lavere.

Svar:  Jamen man kan godt forestille sig andre løsninger, og realkreditinstitutterne har også været meget kreative, efter at regeringen har spillet ud med det her, i forhold til andre løsninger. I øjeblikket kigger vi da på, om der kan findes andre løsninger, der også sparer nogle offentlige udgifter, ved at lånene bliver billigere. Så det er vi åbne over for.
Kommentar:  Der er religionsfrihed i Danmark, og Danmark er et kristent land. Muslimer skal selvfølgelig have lov til at fastholde deres tro på Allah, og de skal også have lov til at have moskéer. Men der er ingen, der siger, at der skal være en moské på hvert gadehjørne. Og antallet af moskéer og synligheden og dominansen og larmen fra dem er i høj grad noget, som vi kan kontrollere, og noget, som vi skal kontrollere. Og det er et udtryk for islamisering, hvis vi giver plads til flere og flere af den slags moskéer, og især af den slags, der kommer med sådan nogle antifrihedsbudskaber. Og så ved jeg ikke helt: Er Socialdemokratiet i virkeligheden villige til at kæmpe imod islamiseringen, eller er man bare ligeglade?

Svar:  Jeg tror, at på det samråd, hvor erhvervsministeren og jeg deltog i, sagde vi også meget tydeligt, at selvfølgelig skal en kommunalbestyrelse kunne være med til at påvirke lokalsamfundets udvikling. Det sker normalt igennem planloven, og jeg synes, det er en helt naturlig del af den diskussion, at man også er med til at påvirke, hvor der for eksempel skal ligge en moské. Jeg ved, man i Holbæk, tror jeg det var, ikke var frygtelig interesseret i, at det lå meget tæt på et udsat boligområde. Det synes jeg umiddelbart giver god mening. Det er ikke sikkert at planloven i dag giver kommunerne de instrumenter, de skal have. Det medgiver vi fuldstændig. Det er bare heller ikke nødvendigvis i planloven, det skal reguleres i fremtiden. Men vi er med på, at der er en diskussion her, og når vi ser de her lokale diskussioner hele tiden, er det også et udtryk for, at den nationale lovgivning måske ikke er, hvor den skal være.
Kommentar:  Jamen det synes jeg da vi skal overveje. Det er altid en overvejelse værd, hvordan vi gør det her bedre, fordi vi vil helt tydeligvis det samme sted hen, og så er det da bare et spørgsmål om at lade sig inspirere af hinanden.

Svar:  Hvad mener ministeren at man kan og bør gøre angående integration – hvis noget – når et voksende antal herboende muslimer mener, at Koranens anvisninger skal følges fuldt ud?
Kommentar:  Som det er oplyst for mig, får vi måske ændringsforslagene i morgen, og det vil vi selvfølgelig se frem til. Hvis min antagelse er rigtig, er det, ministeren netop har sagt, at nej, man kan faktisk ikke nå at få ydelserne korrekt på plads til 1. januar, og det har man så taget højde for, men det var jeg ikke bevidst om, men det er godt, at ministeren kan oplyse mig om det. Man har så taget den konsekvens, at man tilbageregulerer. Men det er jo sådan set også et udtryk for, at regeringen jo ikke engang selv har været i stand at få sine ting færdige til tiden, og det er vel i virkeligheden en understregning af, at det er ekstraordinært vigtigt, at Folketinget i en så presset situation som den her er opmærksom på, at der ikke sker lovsjusk.

Svar:  Folketinget skal altid være opmærksom på, at der ikke sker lovsjusk, og derfor sagde vi allerede fra starten af, at vi ikke kan nå at få vedtaget en lovgivning, ændret i Udbetaling Danmark, og få den på plads til 1. januar, og derfor har vi helt åbent og ærligt sagt, at det kommer til at ske i løbet af de første måneder af foråret 2019, og så laver man en efterregulering, så pensionisterne naturligvis i den aftale, regeringen og Dansk Folkeparti har lavet med hinanden, får et løft i deres ydelser – præcis som aftalt.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 108 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Det er ikke for at være polemisk, men jeg vil gerne sige, at vi faktisk mener, at man kan få noget rigtig godt ud af omprioriteringsbidraget, og vi vil sådan set også gerne samarbejde med Socialdemokratiet om det. Men når Mette Frederiksen slutter af med at sige »den dag vi skulle have flertal igen«, indebærer det jo, at flertallet vil have skiftet. Så vil det være et rødt flertal, der vil være til stede, og der siger formanden for Socialdemokratiet altså at man stadig væk gerne vil holde fast i et omprioriteringsbidrag, hvis pengene går tilbage til kommunerne. Dansk Folkeparti siger jo, at vi kan få et mere lige Danmark, at vi kan få flere kommuner ud af den situation, de står i, hvor de er vanskeligt stillet eller andet. Vi ser meget positivt på det, og jeg vil bare gerne spørge ordføreren igen: Bakker Socialdemokratiet og ordføreren ikke op om Socialdemokratiets formand, med hensyn til i den udtalelse, hun er kommet med?

Svar:  Jamen det forudsætter jo, at man ved, hvilke aftaler vi i givet fald indgår i dette Folketing, og hvor lang tid de måtte række frem. De kan jo i princippet godt række ind over et regeringsskifte – og tro mig, vi er meget parate til at overtage regeringsmagten, hvis der udtrykkes behov for det. Jeg kan også forstå, at man også i partiet, der sidder i regering i øjeblikket, er klar til at overveje, hvem der så i givet fald skal overtage formandsposten og den slags ting. Det skal jeg ikke blande mig i. Men jeg vil i hvert fald sige, at det ikke skal være det, der afholder os fra at indgå i forhandlinger i indeværende folketingssamling, heller ikke med Dansk Folkeparti.
Kommentar:  Nej, det er på ingen måde det, som Enhedslisten foreslår. Jeg kan sagtens forstå, at de baltiske lande af historiske grunde er drønhamrende bange for Rusland. Det forstår jeg fuldt ud. Men ikke mindst fordi jeg ønsker de baltiske lande det godt, mener jeg faktisk, det er afgørende, at vi arbejder for at få vendt det våbenkapløb, der lige nu kører i Østersøen, for det er jo dem, der vil være i frontlinjen i en potentiel konflikt. Dermed mener jeg, at tilgangen er forkert. Man bør arbejde på at få aftaler om gensidig nedrustning. Det er ikke det samme, som at man skal lægge sig fladt nederst Som jeg sagde, skal der lægges politisk og økonomisk pres, men man bør arbejde for at få en gensidig afspænding frem for den nuværende oprustning.

Svar:  Jamen det er vel også det, man arbejder på. Jeg kender jo ordføreren så godt, at jeg også ved, at ordføreren følger nøje med i, hvad der sker inden for OSCE's område. Man arbejder på at få genetableret CFE-traktaten, man arbejder på tillidsskabende foranstaltninger, men det er jo ikke nok. Man står jo over for et land, hvor man har indtrykket af, at jo hårdere Putin kører sin egen befolkning, jo flere pisk han giver dem, jo færre rettigheder, jo færre muligheder, jo mere populær bliver manden. Vi bliver desværre tvunget til at sende det signal, at vi mener det her alvorligt. Vi vil vælge vores egen fremtid. Vi vil ikke påduttes noget som helst. Vi vil ikke være russisk interesseområde, vi vil have muligheden for at vælge vores egen fremtid, og det er vel bare der, vi har et interesse- og værdifællesskab med de baltiske lande og Polen.
Kommentar:  Jeg er glad for at høre, at vi er meget enige om udfordringerne, og at vi skal være på forbrugerens side, også i den her sag. Det er jo derfor, at jeg gerne vil have undersøgt, hvor udbredt den her nye type af kreditter er, altså om reglerne virker efter hensigten. Det er vigtigt, synes jeg, at vi her i Folketinget kan blive enige om, at vi ikke indfører nye regler, uden at der er en god grund til det. Det var der på kviklånsområdet, hvor mange forbrugere, som spørgeren rigtigt var inde på, kom i klemme mellem høje renter og korte tilbagebetalingsperioder. Så hvis det er sådan, at reglerne omgås, skal vi selvfølgelig have set nærmere på det. Men i første omgang synes jeg, at vi skal få det undersøgt – også det konkrete spørgsmål fra spørgerens side om et egentligt register, hvor man kan gå ind og kigge på, hvad forbrugeren skylder i det hele taget.

Svar:  Det er jeg faktisk rigtig tilfreds med at høre. For det er en metode, som jeg mener vil kunne være med til at forhindre, at en person kan optage lån 3-4 dage i træk, uden at dem, som låner penge ud til vedkommende, ved, at vedkommende har lånt så meget. En anden ting kunne være, at der skulle være krav om en henvisning til Ankenævnet for Finansieringsselskaber på hjemmesider og i reklamer for al långivning. Hvad siger ministeren til det?
Kommentar:  Jeg besøgte borestedet i Dybvad sidste mandag og også den her lejr, der hedder Total Protest Camp, som blandt andet består af meget bekymrede naboer. Nogle af de her naboer udtrykker bekymring for, om forskellige standarder er overholdt i forhold til støj, lysforurening, støvforurening og så videre De bor jo og har marker lige ved siden af boretårnet og oplever, at der er lys på alle tidspunkter af døgnet, at der bliver arbejdet, at der er stier, som skulle være anlagt ifølge VVM'en, som ikke er blevet anlagt, og det giver dem et indtryk af, at Total føler, at VVM'en er vejledende, når der er ting, der ikke er blevet etableret, som skulle etableres ifølge VVM'en. De har et stærkt ønske om, at der bliver sat måleudstyr op på nabogrunden, på nabomarken, for at sikre, at alle regler og standarder bliver overholdt. Hvad mener miljøministeren? Vil det ikke være en god måde at give dem en sikkerhed for, at Total overholder reglerne, at man sætter måleudstyr op på nabomarken som ønsket af naboerne?

Svar:  Først vil jeg gerne sige, at de krav, der bliver stillet, som udgangspunkt er bindende og ikke vejledende, og det fremgår også helt klart af den boretilladelse, som Energistyrelsen gav Total den 22. april 2015, hvoraf det fremgår, at Energistyrelsen forudsætter, at Total har indhentet de nødvendige tilladelser fra Frederikshavn Kommune til igangsætning af arbejdet i Vendsyssel 1. Så der er altså ikke tale om, at der er noget her, der er vejledende. Som svar på det andet spørgsmål vil jeg sige, at det, som Miljøministeriet har overtaget, er kompetencen i forhold til miljøvurderinger, som måtte følge fremadrettet, kan man sige, og den helt aktuelle vurdering af de ni kemikalier. I forhold til det øvrige tilsyn med boringerne er det fortsat Frederikshavn Kommune, som er tilsynsmyndighed, og det gælder for eksempel i forhold til sådan noget som støj og støv. Så derfor er det fortsat kommunens kompetence.
Kommentar:  Altså, bare lige for at få det på rene – og det er lidt kompliceret – så er det grundlovens § 78, som handler om, at borgerne har ret til uden foregående tilladelse at danne en forening i ethvert lovligt øjemed. Hvem bestemmer så, hvad der er lovligt øjemed? Ja, det gør vi jo blandt andet politisk, og det er der, man så skal have fat i § 67, for den sætter i virkeligheden en ramme for, hvad det er, der kan gøres lovligt og ulovligt. Det, der gør, at noget kan gøres ulovligt i den her sammenhæng, er, at det, som spørgeren også sagde, skal stride mod sædeligheden eller den offentlige orden.

Svar:  Men nu sidder justitsministeren jo i den fantastiske position at have hele ministeriet og hele embedsværket og så videre bag sig, og vi har jo tidligere lavet lovgivning, der gjorde, at man kunne holde hadprædikanter og så videre ude. Helt konkret: Er ministeren enig med mig i, at de her moskeer bør lukkes, og vil ministeren arbejde for en lovgivning, der kan gøre det her på den korte bane?
Kommentar:  Jeg ville egentlig også være bekymret, hvis vi begyndte at lave en ordning, hvor man som patient, som borger, afskar sig fra nogle muligheder for at kunne modtage behandling, som måske ville være den eneste behandling, der ville kunne redde ens liv i sidste ende. Og som jeg sagde tidligere, vægter jeg patienternes rettigheder og selvbestemmelsesret meget, meget højt, men det helt særlige, når vi snakker om forskning i akutte situationer, er jo, at det er på grund af situationens hastende karakter, heraf jo ordet akut situation, som følge af en for eksempel pludselig opstået livstruende sygdom, at det ikke er muligt at indhente et forudgående samtykke. Netop fordi der ikke kan indhentes et forudgående samtykke, skal et forskningsprojekt i enhver akut situation blandt andet opfylde en række forskellige strenge betingelser, før det kan godkendes, eksempelvis at projektet har et potentiale til at give forsøgspersonen, som jeg nævnte før, en direkte klinisk fordel, at forsøget kun indebærer en minimal belastning og risiko for forsøgspersonen i forhold til standardbehandlingen, og derfor mener jeg samlet set, at reglerne balancerer hensynet til på den ene side forsøgspersonens rettigheder og velfærd og samtidig også sikrer mulighed for at kunne forske i akutte situationer, som jeg håber og tror at spørgeren synes er rigtig vigtigt også sker.

Svar:  Jamen jeg er fuldstændig klar over vigtigheden af den her type forskning. Det må der ikke herske tvivl om. Men lige præcis når ministeren taler om den potentielle forsøgspersons rettigheder, har man jo efter den tankegang, som ministeren lægger for dagen, som patient eller som borger ingen rettigheder, når det kommer til akutforsøg, netop fordi man ikke får muligheden for på forhånd at sige: Det her ønsker jeg ikke at deltage i, uanset om vi kan redde et liv eller ej. Det er det, jeg ikke helt forstår. Kan ministeren måske uddybe, hvordan man ser på den potentielle forsøgspersons rettigheder, for de er jo netop ikke tilgodeset?
Kommentar:  Hvis ordføreren ikke har grund til at drage sin formands sætninger i tvivl, har ordføreren i hvert fald brug for at bekræfte, at han drager Sundhedsstyrelsens tal i tvivl. Det må jo være det klare, logiske svar på spørgsmålet, for fakta er netop, jævnfør Sundhedsstyrelsen, at der i 2001 var 90.200 ansatte i sundhedsvæsenet, og i 2009 er der 102.200. Er det ikke en stigning?

Svar:  Hvis jeg skal forholde mig til de to tal, må jeg erkende, at det er en stigning. Men det er jo ikke det, sagen drejer sig om. Det, herre Villy Søvndal har udtalt sig om, er nogle fyringer, som er iværksat på samtlige sygehuse i Danmark og specielt på de store sygehuse omkring hovedstaden.
Kommentar:  Nu håber jeg ikke, at den iranske ambassadør eller nogle andre fra regimet hører dette svar, for det betyder sådan set, at hvis man bare melder sig ud af den internationale ikkespredningsaftale, er man home free, så kan man sådan set gøre, hvad man vil, fordi man ikke har skrevet under på, at man ikke vil producere eller have atomvåben, og derfor kan vi ikke gøre noget. Det er jo ikke rigtigt. Det er simpelt hen forkert. Vi ved, at der bliver lavet tiltag, vi ved for eksempel, at amerikanerne presser Pakistan til at få styr på sit atomvåbenprogram, til at få en meget tættere kontrol med atomvåbenproduktionen. Man har truet med at indføre sanktioner over for Indien de gange, hvor de har udført prøvesprængninger, som har været atomprøvesprængninger. Så det er ikke korrekt, at man ikke laver tiltag over for lande, som ikke har tiltrådt ikkespredningsaftalen. Selvfølgelig kan man da det, frem for at blive ved med at give dem fordelagtige tilbud og fordelagtige handelsmuligheder, samtidig med at man kritiserer andre lande. Det vil da alt andet lige blive betragtet som dobbeltmoralsk og som hyklerisk af de lande, vi prøver at presse til at fastholde den aftale.

Svar:  Jeg vil sige til herre Kamal Qureshi, at der er et eller andet, herre Kamal Qureshi har fået helt galt fat i. For det første er det herre Kamal Qureshi selv, der spørger, hvad forskellen er på Iran og Israel. Det svarer jeg på. Der er den meget store forskel, at det ene land har forpligtet sig folkeretligt, det har det andet ikke. Det er det, der er grunden til, at man via FN's Sikkerhedsråd og IAEA’s styrelsesråd, hvor Danmark for øvrigt i dag er medlem, naturligvis må lægge pres på de lande, der har forpligtet sig. De skal efterleve de forpligtelser, de selv har skrevet under på. Det betyder selvfølgelig ikke, at vi i forhold til Pakistan, Indien og Israel, der ikke har tiltrådt NPT-traktaten, ikke vil presse på for, at de tilslutter sig. Vi vil jo presse på, for at de tilslutter sig, det giver da sig selv. For det giver kun god mening at sige, at vi har sikret verden med ikkespredning, når alle nationerne har tilsluttet sig. Jeg vil i hvert fald gerne rette en enkelt misforståelse i forbindelse med det, som herre Kamal Qureshi sagde, og det var, at man bare kunne melde sig ud, og så havde det ingen konsekvenser. Vi har netop på NPT-konferencen, hvor jeg selv deltog, faktisk foreslået, at de lande, der melder sig ud af NPT- samarbejdet, for det er jo det, Nordkorea har gjort, også skal udsættes for meget, meget hårde og konsekvente sanktioner. For det er den eneste måde, hvorpå vi kan få de sidste lande med. Vi må sørge for, at vi får de lande, der den ene gang efter den anden overtræder spillereglerne, og som udgør en sikkerhedstrussel for Israel, banket grundigt på plads. Ellers bliver det meget, meget svært at overbevise israelerne om, at der er en merværdi ved at melde sig ind i NPT-samarbejdet.