kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Næsten er ikke lige så godt som helt, det går jeg ud fra vi er enige om. Situationen er i dag nogenlunde tilfredsstillende inden for normal arbejdstid, det medgiver jeg. Uden for normal arbejdstid er der en forsinkelse, og der er der søgninger, der ville være blevet foretaget, som ikke bliver foretaget. Det kan der ikke være nogen tvivl om. Men jeg kommer ikke og påstår, at noget er sprængt i luften af terrorister eller andet, eller at pædofile er væltet ind over grænsen. Det er slet ikke de skræmmebilleder, vi taler om. Det, jeg siger, er bare: Den her ordning er mere besværlig, den er mere tidkrævende og dermed ressourcekrævende. Politiet kunne bruge kræfterne bedre andetsteds, hvis man havde et fuldt og helt medlemskab af Europol. Det værste er selvfølgelig fremtidsmusikken, som ikke er en eller anden sciencefictionfilm, men som er virkelighed, og som bliver rullet ud, nemlig at man får den direkte søgeadgang ude fra de enkelte politibiler, ude fra grænsekontrollen og andre steder, hvor man systematisk ville have kunnet kontrollere mistænkelige personer, hvis vi havde haft den fulde adgang og det fulde medlemskab af Europol. Det har vi ikke, og vi må klare os så godt som muligt inden for de rammer, der er. Men at det er optimalt, det kan man ikke påstå.

Svar:  Det vil jeg nu godt vove at påstå at det er, for man skal jo huske på, hvad alternativet var. Alternativet ville have været et ja, der havde givet herre Jan E. Jørgensen og andre i EU-begejstrede mennesker adgang til at aflevere dansk suverænitet ved almindeligt flertal i Folketingssalen, og den fremtid vil jeg gerne friholdes fra. Jeg skal bare lige høre ordføreren, hvor det er, der står, at der er søgninger, der ikke bliver foretaget. For det, jeg læser, er, at der er søgninger, som bliver foretaget. Hvis de ikke er akutte, bliver de foretaget dagen efter. Men jeg synes ikke, jeg kan læse nogen steder, at man siger, at der er nogle søgninger, man ville have foretaget, som man ikke foretager i aftentimerne.
Kommentar:  Jo, jeg er da helt opmærksom på, at den danske stat kun ejer 14 procent af SAS, og i den forstand kan jeg selvfølgelig godt forstå finansministerens lidt forsigtige tilgang til det. Men tænk, at jeg skulle opleve det med: en ydmyg Venstreminister. Det havde jeg ikke lige forventet. Men jeg synes nu godt, at finansministeren i den her forbindelse kunne spænde overarmen lidt, for man er jo aktionær i foretagendet. Og hvis SAS har tænkt sig at arbejde sammen med underentreprenører eller underleverandører, som har tænkt sig at spille ud med de vilkår, som de gør her, så må man som ejer sige og fuldstændig klart udadtil signalere, at det kan man overhovedet ikke stå inde for. Jeg kan jo se her, at en af piloterne bliver citeret, og han siger: »Jeg bliver sindssygt provokeret af det. De forhold, som der spilles ud med, er horrible. Det er et principielt spørgsmål for mig, og for mig viser det, at SAS er ligeglade.« Det der med, at SAS kunne være ligeglade, er jo et af de punkter, hvor man som ejer, herunder finansministeren, kunne slå i bordet og sige: Det sker under ingen omstændigheder, den danske stat har ikke at gøre med et firma, der udviser en arbejdsgiveradfærd, hvor man arbejder sammen med underentreprenører eller underleverandører, der har arbejdsforhold, der er så langt væk fra de almindelige vilkår i branchen. Ligesom finansministeren har jeg læst hele artiklen, og man kan da godt blive glad for, at de har tænkt sig at føre forhandlinger, men hvad i alverden er meningen med, at man overhovedet spiller ud med et forslag til en aftale, som ligger så langt væk fra enhver form for rimelighed?

Svar:  Jeg synes, at spørgeren skal stille nogle flere spørgsmål til mig, for så vil spørgeren altid møde en ydmyg minister. Vi er her jo for at kunne levere gode svar, og det gode svar i den her sag er sådan set, at jeg ikke engang behøver at spænde overarmen for at få SAS til at mene, at deres underleverandører skal arbejde efter overenskomsten, for SAS siger direkte i den selv samme artikel, som der blev spurgt til, at de forventer, at der kommer overenskomster på området, også med det her selskab, og dermed, at de lønvilkår, som er beskrevet i artiklen, ikke vil være gældende, når SAS begynder at bruge de serviceydelser, som selskabet leverer.
Kommentar:  For det første er det talmagi – det er sådan klassisk politikertalmagi. For det er rigtigt, at der er kommet flere udgifter til SU, men det er også, fordi man for eksempel har flyttet flere fra kontanthjælp over på SU. Så er det klart, at udgifterne til SU stiger. Det var man i øvrigt også ude at sige, da den historie kørte i medierne, altså at vi nu brugte flere penge. Der er også flere studerende, der tager en uddannelse, end tidligere, og det betyder jo også, at der kommer flere penge til uddannelse, men det betyder ikke, at der er flere penge til den enkelte studerende. Det, man oplever lige nu rundtomkring, er, at der er færre penge til den enkelte studerende. Dansk Folkeparti har været ude og sige, at man ikke kan have de samme ambitioner for forskning og uddannelse, hvis de her besparelser fortsætter. Er ministeren enig med Dansk Folkeparti, som jo er regeringens støtteparti?

Svar:  Jeg er enig i, at vi har indgået finanslovsaftaler siden 2015, der indbefatter, at der er et omprioriteringsbidrag, og det omprioriteringsbidrag er blevet brugt til at lave konkrete målrettede initiativer. Det er et omprioriteringsbidrag, der blandt andet har været med til at finansiere, at vi har øget politistyrken svarende til en fordobling af hele Fyns politi. Det er det, der har gjort, at vi på vores sundhedsområde har haft råd til at ansætte 1.000 læger mere alene siden 2015. Det er det, der gør, at vi har råd til at understøtte en økologisk omlægning, der betyder, at vi omlægger et landbrugsareal, der svarer til 150 fodboldbaner, hver eneste dag. Så vi har altså valgt at prioritere midlerne i den offentlige sektor på en anden måde. Og det er ikke kun et spørgsmål om, at de tal, jeg nævnte, er SU-tal. Det er også et spørgsmål om, hvad der rent faktisk går til konkret undervisning ude på de enkelte uddannelser. Så det er ikke bare SU-tal, det er også konkrete undervisningstal, der er gået op fra 2008-2018. Vi bruger i dag flere penge end for 10 år siden på uddannelse. Vi bruger flere penge på at sikre, at vi har en klogere og klogere generation, og det er jeg tilfreds med.
Kommentar:  For det første er jeg jo et hundrede procent enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at man går ind og begår hærværk i forhold til noget af det, som betyder rigtig meget for et menneske. Man må i det hele taget ikke begå hærværk, men det her er virkelig krænkende. For det andet er jeg selvfølgelig til enhver tid indstillet på at tage et møde, hvis der er forhold, som spørgeren ønsker belyst eller drøftet. Det er jeg meget indstillet på.

Svar:  Tak. Det vil vi meget gerne følge op på, og i den forbindelse tror jeg også det ville kunne være gavnligt, hvis vi inden det møde kunne få en oversigt over, hvor mange domme der egentlig er faldet på baggrund af den paragraf, som ministeren indledte sin tale med at nævne, altså på baggrund af en krænkelse af gravfreden. For min umiddelbare vurdering er, at der meget sjældent falder dom. I hvert fald er der i de tilfælde, hvor jeg har været i kontakt med både Den Muslimske Gravplads og med menighedsråd på Vestegnen, ikke faldet domme i de sager, som de har været involveret i.
Kommentar:  Grundtvig sagde jo som bekendt, at til kirke skal der ikke tvinges, men ringes. Det vil sige, at man jo ikke tvinger folk i kirke. Vi lever jo i en tid, hvor der er en multikulturel ideologi, der så at sige uden videre bare vil sidestille alle kulturer og endda sige, at de særrettigheder, der gælder, gælder for enhver pris. Der vil jeg så gerne sige, at jeg i forhold til Danmark i hvert fald mener, at dansk kultur har en forrang, ligesom kristendommen også har en forrang. Vi har religions frihed  herhjemme, men vi har jo ikke religions lighed , fordi grundloven forpligter staten på i særlig grad at understøtte, værne og beskytte den danske folkekirke, den evangelisk-lutherske kirke, som det danske folks kirke. Så det er i den forstand en forrang, uden at man gør op eller så at sige anfægter andre religioners frihed. Det er der ikke nogen her i Folketinget, der gør, og det gør Dansk Folkeparti i hvert fald heller ikke.

Svar:  Det er fuldstændig faktuelt rigtig, at grundloven har en § 4 – tror jeg det er – der siger, hvad det er for en religion, vi har i Danmark, og at kongefamilien er forpligtet på det og så videre Derfor kan man jo godt sige, at der er en forrang, men det er så, hvad det er. Det forhindrer ikke det enkelte menneske i selv at vælge sin religion frit, og det betyder heller ikke, at staten skal påtvinge borgerne en bestemt religion.
Kommentar:  Jeg forstår, at ministeren ikke er fløjtende ligeglad med, hvem der blander sig. Skal jeg stadig forstå det sådan, at ministeren mener, at det er de danske myndigheder og ikke forskellige trossamfund, der skal ind og løse konflikten og stoppe skyderierne i København?

Svar:  I det omfang, at der foregår ulovligheder, henhører sagen under dansk politi. Men jeg vil stadig væk sige, at enhver forældre har et ansvar for opdragelsen af egne børn og for at sørge for, at de her børn opfører sig ordentligt og lærer, at de skal overholde dansk lovgivning. Det er og bliver et forældreansvar.
Kommentar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning af ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg synes ikke, der er grund til at glæde sig over, at der er ændret holdning, for min holdning er den samme, som den hele tiden har været, nemlig at vi selvfølgelig indkalder forligspartierne til boligaftalen. Vi vedstår den aftale, som er lavet med et af regeringspartierne tidligere. Det, vi beder om, er at få ændret i aftalen, det er et væsentligt element i den her kickstart, som jeg håber at Venstre ikke vil blokere for. Det andet, jeg vil sige, er, at vi selvfølgelig vil overholde god forligsskik med at indkalde parterne. Men det er ikke så voldsomt kompliceret, skal jeg sige til fru Louise Schack Elholm. Det at fremrykke for over 5 milliard kroner betyder jo, at Landsbyggefonden godkender og kvalitetsgodkender projekterne, og fru Louise Schack Elholm ved jo som boligordfører i den tidligere regerings tid, hvordan processerne er. Så jeg betragter det ikke som særlig kompliceret og håber, at Venstre vil medvirke og ikke blokere med en hel masse utidige procedurespørgsmål. Jeg håber, vi kan komme ind til kernen og hurtigt komme i gang, for det har Danmark brug for.

Svar:  Det er meget morsomt, hvordan det, man tidligere gik rundt og sagde var de demokratiske spilleregler og god forhandlingsskik, nu er forhandlingsprocedurer, vi går op i for at trække tiden ud. Jeg håber, at man stadig væk lever op til de ting, man efterspurgte fra den tidligere regering, netop med at invitere i god nok tid og sørge for, at vi har papirerne i tide, så vi har mulighed for at læse dem igennem, altså alle de her ting: at sørge for, at tingene rent faktisk kører efter de samme demokratiske spilleregler, som man selv efterlyste, da man var i opposition.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen slutter. (Afstemningen foregik på den i forretningsordenen § 35, stk.2, 1.pkt., foreskrevne måde, men efter formandens beslutning således, at medlemmerne kom ind i Folketingssalen i små grupper ad gangen for at afgive deres stemme). For stemte 95 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, NB, LA, Uffe Elbæk (UFG), Rasmus Nordqvist (UFG) og Susanne Zimmer (UFG), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Vi har jo et helt andet overblik i år. På den måde var det et vanvittigt forår, fordi vi simpelt hen skulle finde på tingene, efterhånden som det skred derudad, og det vil jo sige, at vi nu er i kontakt med undervisningsministerier i Europa, altså simpelt hen for at høre, hvordan de har valgt at gribe det an, både i forhold til faglige huller, men også i forhold til eksamener. De gør det jo forskelligt. Der er nogle, der allerede nu har valgt at sige, at alle sommerens eksaminer er aflyst, og andre steder har man faktisk valgt det omvendte og at sige, at alle sommerens eksamener gennemføres, det sidste blandt andet i England, men hvor man jo blandt andet også har et fast pensum. Det vil sige, at man der bedre kan tage sådan nogle klodser ud, end vi kan, i hvert fald i forhold til afgangsprøverne i Danmark. Så man har valgt at gøre det på forskellige måder, og det vil sige, at vores forberedelse nu er en fuldstændig anden, end den var, da vi stod i samme situation sidste år, og det vil også afspejle sig på fredagens møde, som vi skal have i fællesskab med hinanden. For bare den tekniske gennemgang, vi kommer til at kunne give over for Folketingets partier, er jo simpelt hen på en helt anden planet i forhold til det, som vi stod i i foråret, og heldigvis for det.

Svar:  Men er det, jeg hører, så, at det er ministerens målsætning, at vi skal gennemføre eksamenerne til sommer? Der mener jeg da, det er realistisk på baggrund af det, vi har lært, på baggrund af al den forberedelse, der er nu, at vi så kan gennemføre eksamenerne.
Kommentar:  For kunne man da i det mindste ikke bede om, at Facebook så kommer med nogle begrundelser, som er vandtætte? Hvis de ønsker at holde folk, der præker terrorangreb eller opfordrer til terror eller til vold, ude, vil jeg sige, at det har vi fuld forståelse for, for det kan man sagtens argumentere for, men man kan ikke argumentere for, at jeg må omtale Tommy Robinson på Facebook, men Aia Fog må ikke omtale Tommy Robinson på Facebook.

Svar:  Jeg er sådan set enig. Jeg synes også, at den sondring, man har lavet, er underlig. Det er noget andet, jeg ikke er enig i – men det var sådan set heller ikke, tror jeg, det, der lå i det – for jeg tror, vi er et sted, hvor man kan sige, at det her kan ikke alene være op til de sociale medier at sætte rammerne for. Jeg tror simpelt hen, man bliver nødt til politisk at lægge pres på og være med til at bestemme, hvad rammerne må være for så vigtig en samfundsaktør – ligesom vi jo gør i alle mulige andre sammenhænge.
Kommentar:  Det er jo rigtigt, at der er forskellige tilgange til det. Nu var spørgsmålet i dag, hvorfor den pågældende bisonfarm ikke var at sammenligne en til en med zoologiske anlæg, hvor der gælder et særligt sæt regler. Og jeg tror ikke, jeg kan besvare det anderledes end ved bare at forsikre både spørgeren, men også den pågældende virksomhed og virksomhederne i øvrigt om, at vi selvfølgelig ønsker at hjælpe ramte virksomheder med at kunne komme igennem den her krise. Og derfor er jeg også bare glad for at kunne konstatere, at de generelle hjælpepakker også er tilgængelige for denne virksomhed.

Svar:  Det er bare den umiddelbare forskelsbehandling, man godt kan være opmærksom på her. Altså, det er ikke en zoologisk have, for der gælder nogle andre regler, og det er ikke en pelsdyrfarm, men det er så noget helt tredje eller noget helt fjerde, der er tale om her. Men det gør jo ikke, at virksomheden er mindre ramt eller ikke er i en alvorlig krisesituation. Heldigvis er det således, at der har været en stor indsamling, som har gjort, at man kan få finansieret det foder, der er brug for, men der kunne jo være andre, der var i en lignende situation. Og derfor er min opfordring til ministeren: Prøv at være en anelse mere fleksibel.
Kommentar:  Jamen det er jeg faktisk langt hen ad vejen enig i. Jeg er også overbevist om, at der er mennesker, der kommer ind i det her system og bliver nedbrudt af systemet. Det kan jo føre til sådan en stor diskussion om, hvorfor man overhovedet får sådan et system her. En af grundene til, at man har fået det, er jo, at man har kunnet konstatere sådan historisk set, at da man ikke havde et system, der var lige så barskt – nu bruger jeg ordførerens ord – havde vi altså en langt højere andel af befolkningen, som var på overførselsindkomst. Altså, man konstaterede simpelt hen, at det, at der var høje ydelser, også betød, at der var flere, som var på overførselsindkomst, og det kostede dyrt. Derfor har man altså også indført sådan et system, som jeg medgiver på nogle måder er uhensigtsmæssigt og også er barskt, men det er jo det, som vi helst skulle få gjort noget ved, og den intention deler vi vel alle sammen.

Svar:  Under den borgerlige regering blev der indført et system, hvor der var uforholdsmæssig meget meningsløs kontrol. Der var meningsløse forløb; lidt af det er da pillet ud. Og der var især en holdning: Det er din egen skyld, skam dig. Den holdning duer ikke i et arbejdsløshedssystem, som har med mennesker at gøre, som skal videre i deres liv. Så til spørgsmålet, som også blev rejst, om, hvorfor det er parterne. Det er, fordi de ved, hvornår man mangler arbejdskraft; de ved, hvilke kvalifikationer arbejdskraften skal have; og de arbejdsløse ved også, hvilke interesser de har, og hvor de kan bruge deres kræfter bedst. Kommunen ved en vigtig ting, og det er: Hvad giver størst refusion? Det har blandt andet skabt de tåbelige ting, som er sket de sidste 15 år, inden for det her system med netop meningsløse forløb og så videre Og derfor mener jeg, at parterne skal have meget stor indflydelse på det her system.
Kommentar:  Hvis jeg ikke husker helt galt, var det en del af en finanslovsaftale, men jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarede på det med, at det blev 185 procent dyrere at gå til tandlæge for de unge. Enhedslisten var støtteparti for den tidligere regering. Det kan godt være, at jeg bare ikke lyttede godt nok efter, men jeg hørte ikke, at ordføreren satte fingeren på, hvor det lige styrkede tandsundheden for de unge, som jeg jo kan forstå at ordføreren er optaget af.

Svar:  Helt ærligt svarede jeg faktisk, men jeg kan godt sige det igen. Det styrker ikke tandsundheden at øge brugerbetalingen. Det er der ingen tvivl om. Jeg ved ikke, præcis hvad det er, ordføreren sigter til, og derfor vil jeg opfordre til, at man præciserer det. Nu har ordføreren så ikke flere korte bemærkninger. Men det styrker ikke tandsundheden, og derfor har vi også arbejdet imod brugerbetaling på samtlige områder, vi kunne komme i nærheden af, og det gør vi fortsat. Jeg forstår overhovedet ikke regeringens prioritering her, altså at man bruger penge på noget, man ikke får noget som helst ud af. Der er så mange områder, der trænger til forbedring, når det gælder tandsundheden, men det er så sådan, man vælger at prioritere fra den her regerings side.
Kommentar:  Når ministeren snakker om det andet ben, er det måske i virkeligheden det, der mangler. Det er i hvert fald den opfattelse, mange chauffører og vognmænd har rundtomkring, altså at det andet ben mangler. Der mangler måske de der meget, meget små patruljerende kontroller, der kører rundt i terminalområderne, for eksempel Padborg, som en supplering af de store multikontroller. Det er samtidig en kendsgerning, at politikredsene jo ikke er i stand til at gennemføre kontroller over for lastbiler. Det er i hvert fald, hvad de melder ud. Jo, de kan selvfølgelig altid stoppe en chauffør, der er hamrende fuld. Det er klart, og det gør de også. Men det andet stopper de ikke, for det har de simpelt hen ikke viden og kapacitet til. Det er jo der, problemet opstår. Man bliver helt afhængig af de der multikontroller, som man så offentliggør på forhånd. Der vil jeg stadigvæk vove at påstå, at så svækker man altså også virkningen af dem.

Svar:  Det er jo så et politisk udtryk for, hvordan man ser tingene, og det synes jeg er helt fair. Men det, man kan sige omkring selve det her med prioriteringen, hvilket ligesom bliver antydet i spørgsmålet, altså hvordan det bliver grebet an, er, at man jo bare kan konstatere, at tungvognskontroller er et blandt flere midler, som vi har til at sikre overholdelsen af love og regler omkring transportsektoren. Det, der er muliggjort i forhold til de seneste års prioriteringer, er jo, at man har styrket politiindsatsen mod social dumping og ulovlig cabotagekørsel blandt andet med bistand fra Arbejdstilsynet og SKAT i forbindelse med de her kontrolarbejder. Og i den flerårsaftale for politiet, som er indgået, og hvor anklagemyndigheden og politiets økonomi blev behandlet frem til 2019, skal den indsats altså samlet videreføres. Det kontroltryk, man havde i 2015 i forhold til politiets indsats mod for eksempel ulovlig cabotagekørsel, er altså 5.000 kontroller, man foretog i 2015, og det forventer man også at gøre i 2016. Så noget sker der jo i hvert fald.
Kommentar:  Nu prøver jeg en tredje gang: Hvem gav ordren om at sende danske soldater ud på gårde med raske mink?

Svar:  Jamen forsvaret har en bred lovgivning, der handler om, at forsvaret kan tage ud og hjælpe, når der er opgaver, hvor der er behov for bistand. Det er fuldt hjemlet i forsvarslovens § 7 og for beredskabets vedkommende i beredskabslovens § 8. Det kan forsvaret agere inden for, lige såvel som forsvaret kan tage ud og hjælpe, når der er fugleinfluenza og der ligger døde fugle. Der kan de lave afskærmninger. Det skal der altså ikke nødvendigvis en ministergodkendelse til, fordi forsvaret jo agerer inden for loven. Så det her med at prøve at jagte, at der skulle have været foretaget ulovlige ordrer på Forsvarsministeriets område, er forkert. Det er forkert, og jeg synes, det er urimeligt over for forsvaret at blive ved med at påstå det og blive ved med at jagte den her problemstilling. Der er ageret inden for forsvarslovens § 7, og det står ikke til diskussion.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 109 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0 Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak. At SF forsøger at skyde Dansk Folkeparti i skoene, at vi betragter handicappede som undermennesker, synes jeg er langt ude. Altså, hvis Dansk Folkeparti havde det syn på handicappede, hvorfor foreslog vi så, at handicappede fik et retskrav på en ungdomsuddannelse? Det harmonerer jo ikke rigtig. Hvorfor var det ikke SF og Socialdemokraterne, der i 1990'erne sørgede for det, da de havde rigelig med tid til at sikre, at unge handicappede fik et retskrav på at gennemgå en ungdomsuddannelse? Altså, skulle jeg så, fordi man netop ikke sørgede for det – bare for at nævne et eksempel – konkludere, at så betragter man handicappede som genstande og undermennesker ovre i den side af Folketingssalen? Det er jo en anelse langt ude.

Svar:  Jeg nævnte blot et lovforslag, som handicaporganisationerne er meget optaget af. Det drejer sig om 13.000 mennesker, der nu kan risikere at få en ny kommune, der kan træffe nogle konkrete beslutninger om dem. Og det konkrete eksempel, som har været i avisen, er, at Susanne Olsen, formand for Dansk Handicap Forbund, flyttede fra Randers Kommune for 33 år siden og nu bor i Furesø Kommune, og fremover skal det så være Randers Kommune, der skal bestemme, om hun skal have sig en ny kørestol. Det er at betragte Susanne Olsen som en genstand. Hun har ikke nogen muligheder for at klage over beslutningen, og hun har end ikke mulighed for at stemme i Randers Kommune, hvis hun synes, at politikerne træffer nogle forkerte beslutninger. Det er at betragte dette menneske som er genstand.