kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg kæmper på ganske mange fronter for danske interesser i den her sammenhæng, som jeg klart har redegjort for. Og det, jeg vil tænke over efter dagens spørgerunde, er, om Dansk Folkeparti seriøst mener, at vi bør have en uændret eller højere landbrugsstøtte i EU, og om man er villig til at fortælle danskerne, at den regning skal betales. For det er der ikke meget fornuft i, og det er i hvert fald et nyt synspunkt i forhold til det, jeg har været i stand til at opfatte fra Dansk Folkepartis side hidtil.

Svar:  Nej, det er ikke noget nyt synspunkt. Det er ikke noget nyt synspunkt, og det håber jeg da sådan set heller ikke det er for regeringen, at vi har en interesse i, at vi ikke gør det meget, meget mere vanskeligt at være erhvervsdrivende i Danmark og ikke gør vores regnestykke i forhold til EU meget dårligere. Det må da være en fælles interesse, at vi netop sørger for, at vores erhvervsliv ikke bliver stillet meget ringere, end de er i andre lande, ved at de får et væsentlig større tilskud, og at vi så dermed indirekte udkonkurrerer vores eget landbrug i det her tilfælde. Så her burde vi stå sammen om at sørge for, at vi ikke som konsekvens af at kæmpe for 1 milliard kroner i rabat på den anden side glemmer danske erhvervsdrivende og i virkeligheden forværrer vores regnestykke. Det er jo noget, som blandt andet Martin Merrild, som er en fremtrædende repræsentant for dansk landbrug, siger, at det lige præcis er et kæmpe problem for Danmark, hvis vi er med på den front, som budgettet lægger op til lige nu. Så må jeg ikke spørge her til sidst: Er det ikke vigtigt, at vi kæmper for danske interesser og dansk erhvervsliv?
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 22 (EL, ALT, RV og SF), imod stemte 77 (S, DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg synes, det er udmærket, at man så nævner de ting: at der skal skabes klarhed over, at det foregår i en god proces, og at der er taget hånd om det i forhold til medarbejdere og sikret, at borgerne får udbetalt det, de skal have. Det fremgår jo også lige præcis af sagen, at de ting så at sige er besvaret og på plads, sådan at man netop med ro og tryghed kan sige: Her er et rigtig godt eksempel på, at man når helt frem til en win-win-situation, hvor man sparer nogle penge på administration, der kan gå til mere velfærd. Skulle man ikke faktisk skynde sig at blive færdig med det her forslag i stedet for at prøve at trække det i langdrag?

Svar:  Hvis vi gør det her på den forkerte måde, risikerer vi, at det i stedet for at blive et rationaliseringsforslag – et forslag, vi tjener penge på – er noget, der sådan set både bliver dyrere for samfundet og også mere besværligt for borgerne, og det har vi ikke lyst til. Vi har jo set tidligere med skat, tinglysning og andre ting, at regeringen har lovet guld og grønne skove, at nu skulle vi bare lige indkassere den her rationaliseringsgevinst – det lå lige til højrebenet, sagde Venstre – og så har vi set, at det alligevel endte med ringere service, store udgifter og så videre Derfor tillader vi os som kritisk opposition at stille de her spørgsmål. For der er nogle helt åbenlyse ting, som regeringen ikke kan svare tilstrækkelig godt på: Hvordan er det for eksempel med at adskille objektiv sagsbehandling fra den mere personlige, subjektive? Det forekommer svært. Hvorfor kan man ikke lige så godt visitere folk til folkepension og brilletilskud på samme tid? Hvorfor skal det foregå to forskellige steder? Og hvordan hænger det i øvrigt sammen med det, regeringen lovede, nemlig at vi skulle have én indgang til det offentlige? Det er svært at forstå.
Kommentar:  Tak for det. Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for hovedindholdet i opspillet til spørgsmålet. Det var en meget klar tilkendegivelse, som jo også falder naturligt i forlængelse af den position, som fru Mette Frederiksen har haft indtil for nylig som landets justitsminister, nemlig en meget klar melden sig ind i, at vi skal tage ansvar, og at ord ikke rækker. Det skaber også et håb i mig om, at vi senere i dag forhåbentlig bliver i stand til at indgå en aftale om, hvordan vi dimensionerer politiet. I relation til spørgsmålet har jeg jo noteret mig, at Søren Espersen selv har følt et behov for at præcisere de udtalelser, der faldt. Det har jeg noteret mig med glæde, for jeg kan på vegne af regeringen sige, at når vi deltager i militære operationer, gør vi det på folkeretligt grundlag og meget med det mål for øje at ramme vores modpart og så vidt muligt undgå civile tab.

Svar:  Jeg vil gerne kvittere for de ord fra statsministeren, men også komme med en meget klar opfordring til, at de ord en anden gang selvfølgelig bør falde fra landets regering på et tidligere tidspunkt, for i den situation, vi befinder os i nu, vil omverdenens øjne også hvile på os. Som jeg sagde før, er et angreb på Frankrig også et angreb på os, og når franskmændene i dag taler for, at den internationale koalition må tage et større, også militært ansvar for bekæmpelse af Islamisk Stat, så er jeg enig i synspunktet. Ord rækker ikke. Lige så vigtigt det er at slå det fast, lige så vigtigt er det jo, at både vi danskere og vi europæere er fuldstændig klare i vores kommunikation, også til befolkningerne i Mellemøsten. Vi står på deres side. Islamisk Stat er ikke alene en fjende af Danmark, af demokratiet, af friheden og af Europa – det er en fjende af hele menneskeheden. Derfor er udsagnet om, at Danmark vil være klar til at bombe børn og kvinder, bare ikke den rigtige måde at gribe opgaven an på eller at kommunikere på. Så lad os være enige om, at de danske værdier om frihed og demokrati nok skal sejre igen, men at vi samtidig erkender, at ord desværre ikke længere rækker.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 107 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 73 (S, V, RV, SF og KF), imod stemte 16 (DF, NB, LA, ALT, Susanne Zimmer (UFG) og Uffe Elbæk (UFG)), hverken for eller imod stemte 7 (EL). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Herre Finn Sørensen, Enhedslisten, værsgo.
Kommentar:  Kan fru Liselott Blixt bekræfte, at der i lovforslaget står, at de data, som den almenpraktiserende læge skal dele med for eksempel regionen, skal være anonymiseret? Kan fru Liselott Blixt bekræfte, at det, der blev sagt i ordførertalen, lige nøjagtig er det, der vil ske i lovforslaget? Jeg også gerne spørge ordføreren: Ønsker ordføreren, at de praktiserende læger skal bibeholde deres vetoret, sådan at det ikke er det, som de store patientorganisationer, Danske Regioner og organisationen af kommuner i Danmark bakker op om, der skal være fremtiden, altså det, som sikrer patienterne en bedre dækning af praktiserende læger i fremtiden? Er det virkelig det, der er Dansk Folkepartis holdning? Kalder man det modernisering?

Svar:  Jeg kan så godt lide, når ordføreren kommer op i det hjørne. Med hensyn til anonymisering vil jeg sige, ja, det står der i lovforslaget, men teknisk vil jeg gerne se, hvordan det bliver håndteret. Vi har set alt for mange tilfælde ude i regionerne, hvor cpr-numre og journaler har ligget og flydt rundtomkring, hvor andre har kunnet se dem, så derfor er jeg da interesseret i, hvordan det kan gøres. Hvad angår it, har vi ikke været heldige på det her område. Der tror jeg vist vi kan få mange ting frem. Når det drejer sig om det med at være ligeværdig, mener jeg, at lægerne skal være ligeværdige i de forhandlinger, og at de er ligeværdige forhandlingspartnere, og det er de ikke, hvis de ikke får et eneste ord at skulle have sagt. Det er også derfor, jeg siger, at jeg skal have nogle konkrete eksempler på, hvor det er, man mener, at lægernes – som herre Flemming Møller Mortensen kalder det – vetoret har været.
Kommentar:  Men det er jo ikke det, som de spørgsmål, vi skal svare på, handler om – det er jo noget helt andet. Et af dem handler om, hvordan vi effektiviserer virksomhedernes selvregulering, og det svarede jeg også på – jeg kan huske, at det var noget omkring soft law og så videre Der er blevet spurgt ind til, hvilke yderligere initiativer der skal tages for at adressere problemstillingerne, der er også blevet spurgt ind til de økonomiske fordele, og der er blevet spurgt ind til, hvilke målsatser og hvilken tidsramme der skal være. Altså, det har ikke noget med kvoter at gøre på nogen som helst måde. Og igen vil jeg sige: Jo, regeringen vil selvfølgelig svare på det.

Svar:  Jeg vil høre ministeren, hvornår skemaet vil være færdigt, for jeg er ikke helt enig med ministeren, når han siger, at det her ikke har en betydning for det, vi taler om, når vi taler kønskvoter. Hvis det er sådan, at man svarer, at man ikke mener, det er tilstrækkeligt, at virksomhederne selv kan varetage opgaven, men at der skal lovgives på området, så synes jeg faktisk også, at ministeren har svaret på det, jeg spurgte om. Så det var sådan set det. Og nu har vi jo rigtig mange gange hørt, at den danske model først kommer til efteråret, men jeg har da en forventning om, at hvis det er sådan, at ministeren svarer på det her skema, så får vi også løftet sløret lidt for, hvilken retning regeringen er åben over for – om det er tvang, der kan bruges som redskab for at få flere kvinder i bestyrelser, eller om det udelukkende er frivillighedens vej.
Kommentar:  Det minder jo en smule om det andet, men det går skridtet videre. Hvor det andet spørgsmål gik på, hvordan ministerens politiske holdning var mere overordnet, så lyder det her spørgsmål: Mener ministeren, at Banedanmark skal bruge ressourcer på at undersøge en sporløsning, der fører de nye spor uden om Ringsted Station, Region Sjællands næststørste pendlerstation uden for det gamle Hovedstadens Trafikselskab?

Svar:  Som vi har berørt sporadisk i det sidste spørgsmål, og som det også er spørgeren bekendt, så er det helt almindelig praksis, at offentligheden og berørte parter har mulighed for at kommentere arbejdet og komme med bidrag undervejs i forbindelse med VVM-undersøgelser. Borgerinddragelse er altså et vigtigt princip i forbindelse med VVM. Det er fuldstændig efter den faste køreplan og procedure, at Banedanmark har udarbejdet debatoplæg til det, der hedder idefasehøring om niveaufri udfletning øst for Ringsted. Deraf fremgår det – og jeg citerer: Alle henvendelser og ideer vil blive vurderet. Den måde, vi gør det på, er helt standard, og jeg synes også, det er fornuftigt, at man inddrager borgere. Jeg ved, at det her projekt netop er sat i gang efter en borgerhenvendelse. Det viser en politisk interesse for sagen, men det viser sådan set også, at det er fint med borgerhenvendelser, og at vi tager dem alvorligt, hvis de har realisme i sig. Nu vil vi undersøge det her. Men til den her sag: Idefasehøringen skal sammen med den gennemførte VVM-undersøgelse eksternt kvalitetssikres som led i at sikre det bedst mulige beslutningsgrundlag, og rammerne for den her eksterne kvalitetssikring er nærmere beskrevet i en opgavebeskrivelse udarbejdet af Transportministeriet. Heraf fremgår det, at alle indkomne løsningsforslag vurderes. Så både debatoplægget og opgavebeskrivelsen er den 8. januar sendt til Transportudvalget og forligskredsen. Så det er helt klart for alle, at vi selvfølgelig gør det, som man gør i de her processer, nemlig at når der kommer løsningsforslag fra borgere – og her var det en professor, en ekspert – og naboer og andre kommer med ideer, så vil de alle sammen blive vurderet, og så kan man jo så slå op og se dem. Det kan jo være – det tror jeg der er noget der tyder på – at vi har ret i, at lige det her forslag har alt for mange ulemper og ikke løser det problem, som det egentlig er projektets formål at løse. Men det kan vi jo se på, når vi har den her – hvad kan man sige – vurdering af forslaget her.
Kommentar:  Jeg kan forstå, at ministeren i hvert fald ikke har fået læst de seneste svar, som er afgivet af Finansministeriet, og heller ikke den udmærkede artikel, der er i Ugebrevet A4 i dag, som jo – i øvrigt med hjælp af en stribe af økonomer – afvæbner den der nødvendighedens politik i forhold til at skulle hæve pensionsalderen. Men nok om det. Jeg ser frem til, at ministeren og regeringen indkalder til vækstforhandlinger, for jeg tror, at det er tydeligt for enhver, at der bredt her i Folketinget faktisk er villighed til at tage nogle initiativer, måske nok ikke at til hæve pensionsalderen, men på mange andre områder, hvor vi formodentlig vil kunne blive enige om stort og småt. Der er der jo et flertal. Jeg går ud fra, at ministeren også godt kan se, at der er steder, hvor man kan finde konsensus.

Svar:  Jamen jeg er meget glad, hvis det betyder, at Socialdemokraterne er parate til ambitiøse skattereformer. Sådan hører jeg det, at man er parat både til stort og småt, når det er uden for tilbagetrækning. Det synes jeg da er et meget, meget positivt signal, hvis det er det, vi hører her i dag. Hvis det bare er mundsvejr, så synes jeg selvfølgelig, det er ærgerligt. Jeg er så i øvrigt helt opmærksom også på det svar og den artikel, som herre Benny Engelbrecht henviste til. Jeg synes, det er rart, hvis vi også kan begynde at diskutere spørgsmål omkring, hvad de offentlige udgifter generelt er, og hvad der har en betydning, hvis det også er noget, socialdemokraterne vil være med til at diskutere yderligere. Så kan man jo sige, at så går man ind ad en dør, der ikke engang er slået op. Den er simpelt hen nærmest revet ned, så åben en port står der foran herre Benny Engelbrecht, hvis han gerne vil have, at udgiftsstigningerne i den offentlige sektor skal ske i et langsommere tempo.
Kommentar:  Tak for det. Jeg kan forstå, at herre Henning Hyllested mener, at Enhedslisten med det her forslag har opnået, at der nu er et bredt flertal herinde i Folketinget, som er parat til at se på den her ordning og forbedre den. Så synes jeg bare, at jeg vil give herre Henning Hyllested den serviceoplysning, at hvad angår Det Konservative Folkeparti, og jeg gætter på, at det også gælder de andre, så havde vi sådan set den indstilling, før Enhedslisten fremsatte det her forslag, og derfor har Enhedslisten ikke opnået noget som helst ved at fremsætte forslaget eller have debatten her i dag. For vores holdning var før, som den er nu, og som den vil være i morgen, nemlig at ordningen skal forbedres, fuldstændig upåvirket af Enhedslistens forslag. Det er bare en serviceoplysning, jeg vil give, når nu herre Henning Hyllested selv bragte det på banen i sin tale.

Svar:  Jeg er selvfølgelig ked af, at Det Konservative Folkeparti er vældig bange for ligesom at blive taget til indtægt for Enhedslistens synspunkter. Sådan havde vi nu ikke tænkt det. Det er selvfølgelig vældig udmærket, og det glæder mig da, at herre Lars Barfoed er med i det store kor herinde i Tinget, som trods alt mener, at der skal ske en forbedring. Om det så er kommet til, før eller efter vi med den her debat har fået sat fokus på ordningen og fået nogle tilkendegivelser af, at der vil ske ændringer, og hvad bevæggrunden er for det enkelte parti, blander vi os ikke så meget i. Men vi glæder os selvfølgelig over, at vi kan se frem til, at der vil blive foreslået ændringer af rejsetidskompensationen, og det kan vi formentlig gøre i samdrægtighed mellem blandt andet Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 og 2, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Der kan stemmes. Afstemningen er afsluttet. For stemte 92 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, ALT, Susanne Zimmer (UFG) og Uffe Elbæk (UFG)), imod stemte 4 (NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-6, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, det er det modsatte. For jeg mener rent faktisk, at det er helt afgørende, at vi tager den her debat, og at vi stiller os frem og siger, at det her ikke hører til i Danmark – for det hører ikke til i Danmark, efter min mening. Men jeg mener altså samtidig, at vi står os stærkest ved hver især rent faktisk at stå på det fundament af frihedsværdier, som generationer før os har lagt. Jeg vil så ikke afvise, at man på sigt kan komme dertil, hvis man kan se, at evnen og viljen til at stå fast på frihedsværdierne ikke er der; så kan det være, at man bliver nødt til at ty til lovgivning. Men som udgangspunkt mener jeg ikke man skal lovgive på det her felt.

Svar:  Mener ministeren, at det fremmer eller bremser integrationen, når der bliver tilbudt kønsopdelt svømning?
Kommentar:  Klimarådets klogeste ekspert på bygninger har netop set på den klimaaftale fra juni, som SF jo også er en del af, og det er altså ikke hans vurdering, at vi selv med den aftale er i front på energieffektiviseringsindsatsen i Europa. Derfor tager vi det i SF stadig væk ganske seriøst, at når man kigger på karakterbladet fra Europa-Kommissionen, så står der jo bundkarakter for vores energieffektiviseringsindsats. Så lad os være enige om, at aftalen fra juni var god. Men ser ministeren så, at der er grund til, at vi stadig væk laver øgede energieffektiviseringskrav her i Danmark, blandt andet kunne vi jo stille et krav til regioner og kommuner om, at der skal energirenoveres årligt?

Svar:  Jeg er ikke helt sikker på, hvad det var for en ekspert eller udsagn fra den pågældende ekspert, der blev refereret til der. Men det er jo ikke noget, vi kan diskutere eller ikke diskutere, altså hvorvidt det bygger på en evaluering af noget, der var gældende politik sidste år, eller noget, der er gældende politik nu. Det er et faktum, at den bygger på den indberetning, som var i 2019, lang tid før vi fik gennemført mange af de tiltag, vi har gennemført, hvor spørgerens parti jo heldigvis har været med. Betyder det, at vi er i mål? Nej, langtfra. Vi kommer da til at skulle lave flere tiltag også på energieffektivitet i fremtiden.
Kommentar:  Ja, det er nok bedst, at det er ham, der får ordet. Igen: Jeg kan afvise det tal, altså at vi brudt skattestoppet 285 gange. Det er ikke korrekt, og det ved herre Thomas Jensen udmærket godt, når han går ind og laver en mere grundig analyse af, hvad det egentlig er, der har været baggrundene for, at der for eksempel har været stigninger på energiområdet – det kan have været EU-beslutninger – og vi fører så pengene tilbage til borgerne, i fuld overensstemmelse med skattestoppet. Men altså, lad os nu være rimelige over for den konservative skatteordfører, for det, der ikke var skygge af tvivl om i den udsendelse, var, at der var et forsvar for skattestoppet, og at De Konservative ligesom Venstre og dermed også hele regeringen synes, at det er en god tilgang til skattepolitikken, fordi det giver tryghed for borgerne. Så kan herre Thomas Jensen jo finde lup og saks frem og ud af så langt et interview prøve at få herre Mike Legarth til at fremstå, som om han har planer om at bryde skattestoppet. Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg kan i hvert fald slå fast, at regeringens politik er, at vi vil fortsætte skattestoppet, og at vi også har sikret, at vi kan have en sund økonomi frem til 2020 uden at skulle sætte skatter og afgifter op.

Svar:  Skatteministeren påstår, at herre Mike Legarth kommer med et forsvar for skattestoppet, men de ting, der kommer frem her, med, at herre Mike Legarth ikke længere tror på jomfrueligheden i definitionen og mener, at den er forældet, og at man skal følge med tiden – det er nok ifølge den konservative ordfører i fuld fart, der skal følges med tiden, kunne jeg forestille mig – vidner vel om, at det ikke er noget frisk forsvar for skattestoppet. Skatteministeren står her og siger, at skatteministeren faktisk ikke engang erkender, at man har overtrådt skattestoppet ret mange gange. Men vi har jo svarene her, på for eksempel spørgsmål nummer 345 fra 14. maj 2009, og deri erkendes det, at det er overtrådt 150 gange fra 2002 til 2009, og i samme svar hedder det sig, at det er overtrådt 114 gange i forbindelse med forårspakke 2.0, i forbindelse med »Grøn Vækst«-serviceeftersynet er det overtrådt 15 gange, og siden herre Lars Løkke Rasmussen blev statsminister, er det overtrådt 16 gange. Skatteministeren kan da ikke stå her og sige, at der ikke er sket mange overtrædelser af skattestoppet, og hvorfor erkender skatteministeren ikke bare, at skatteministeren er enig med herre Mike Legarth fra Det Konservative Folkeparti i, at skattestoppet er stendødt?
Kommentar:  Desværre har jeg jo kun 30 sekunder til rådighed ad gangen, for det, jeg prøvede at sige før, var, at den lov, den ramme, som vi skal ind i, er kompleks. Vi har lige haft sagen med Loyal to Familia, og altså, det at løfte bevisbyrden for, at der her foregår noget, som har et ikkelovligt øjemed, og som, når vi så kommer over til § 67, er i strid med sædelighed eller offentlig orden, lyder let, men er en relativt kompliceret bevisbyrde at løfte. Jeg tror, at det, vi skal gøre i første omgang, er at sikre, at vi stopper pengestrømmen. Det er relativt lettere – relativt.

Svar:  Det er interessant, at ministeren nævner Loyal to Familia, for ministerens forgænger var jo meget klart ude at sige for halvandet år siden, at han mente, at man med grundloven i hånden skulle forbyde Loyal to Familia. Det har han jo så netop nu fået byrettens opbakning til. Så nu prøver jeg at spørge ministeren direkte: Er ministeren enig i, at vi burde lukke de her moskeer, og vil ministeren arbejde på, at det rent faktisk kan finde sted, ligesom vi har gjort med for eksempel Loyal to Familia?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 107 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.