kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-7 tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Fra medlem af Folketinget Johanne Schmidt-Nielsen, der har orlov, har jeg modtaget meddelelse om, at hun fra og med den 1. marts 2019 atter kan give møde i Tinget. Rosa Lunds hverv som midlertidigt medlem af Folketinget ophører fra nævnte dato at regne. I dag er der følgende anmeldelser: Erhvervsministeren (Rasmus Jarlov): Lovforslag nummer L 168 (Forslag til lov for Færøerne om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler) og Lovforslag nummer L 169 (Forslag til lov for Grønland om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler). Christian Poll (ALT) med flere: Beslutningsforslag nummer B 107 (Forslag til folketingsbeslutning om at forvalte statsskov med biodiversitet og friluftsliv som eneste formål). Marianne Jelved (RV) med flere: Beslutningsforslag nummer B 108 (Forslag til folketingsbeslutning om ændring af adoptionsloven, så den anerkender adoptanter med dobbelt statsborgerskab). Søren Søndergaard (EL), Lars Aslan Rasmussen (S), Rasmus Nordqvist (ALT) og Holger K. Nielsen (SF): Forespørgsel nummer F 39 (Hvad kan udenrigsministeren oplyse om situationen for de politiske fanger i Tyrkiet, og vil ministeren redegøre for, hvilke initiativer regeringen og EU har taget i den forbindelse?). Titler på de anmeldte sager vil fremgå af www.folketingstidende.dk (jævnfør ovenfor).
Kommentar:  Ja, jeg nævnte netop Det Miljøøkonomiske Råd, fordi der her er nogle eksperter – og ordføreren må jo medgive mig, at det er folk, der er meget kvalificerede, som sidder der – som netop har anlagt en kritisk vinkel på regeringens klimapolitik, og som prøver at afveje klimapolitikken i forhold til så mange andre hensyn, for eksempel hensynet til konkurrenceevnen, hensynet til arbejdspladser. Jeg synes, det ville være sundt, hvis man også fik nogle af den type folk, som ikke er bange for at tale de folk imod, som hersker på toppen, med. Med dem, der hersker på toppen, mener jeg det her sammenrend af folk, som alle sammen siger, at jorden går under, hvis ikke vi sparer på CO 2 . Det kan godt være, at det forholder sig sådan, men man skal også afveje de her ting i forhold til alle mulige andre hensyn, og der vil jeg bare foreslå, at man også tager en person fra Det Miljøøkonomiske Råd med i klimarådet. Hvad mener Socialdemokratiet om det forslag?

Svar:  Jeg forstår ikke helt, om dem, som Dansk Folkeparti henviser til som dem, der er på toppen, er de førende klimaeksperter i verden, altså FN's klimapanel, eller om man mener, at Det Miljøøkonomiske Råd, altså højtuddannede, velbetalte økonomer, lige pludselig skulle være den bedste repræsentant for menigmand, eller hvor man gerne vil hen med det. Vi har jo sagt helt konkret, at vi gerne vil have, at det klimaråd er bredt sammensat. Jeg beklikker på ingen måde, at dem, der sidder i Det Miljøøkonomiske Råd, er dygtige, men de er dygtige til økonomi, og vi har brug for nogle, som også ved noget om klima, som også ved noget om transport, som også ved noget om bygninger, altså som ved noget om alle de her områder, hvor vi skal omsætte de klimapolitiske tiltag, vi har tænkt os at gøre det i.
Kommentar:  Jeg vil sige til fru Pernille Frahm, at min tidslinje sådan set er, at vi skal have en vejledning klar til sommer, så der er foråret til at få gjort den færdig. Jeg synes, det er vigtigt at få understreget, at de fleste af de virksomheder, vi har talt om, i hvert fald nogle af de store institutionelle investorer, allerede er i fuld gang og går i den rigtige retning. Jeg vil sige, at det også er min klare opfattelse, at den øvrige finansielle sektor faktisk bakker op om det her. Nogle af dem har været ude offentligt at udtale, at de synes, det er godt, at DanWatch holder øje med dem over skuldrene. Det at bruge sine investeringer ansvarligt er bare fremtiden for investorerne i Danmark, også dem, der kommer fra den øvrige finansielle sektor. Men vi har en forventning om, at vejledningen kan være klar inden sommerferien, således at virksomhederne får nogle endnu klarere retningslinjer at investere ud fra.

Svar:  Spørgsmålet lyder sådan her: Irland, Belgien og Holland har udarbejdet lovgivning om forbud mod investeringer i klyngebomber – vil ministeren tage initiativ til lignende lovgivning fra dansk side?
Kommentar:  Tak for svaret. Hele grundlaget for at lave forsøg på mennesker er jo netop, at det er baseret på et informeret samtykke, altså at en forsøgsperson har mulighed for at vurdere, om det er noget, vedkommende har lyst til at gå med i eller ej. Og i den situation er det jo ikke så afgørende, om patientens indvendinger er valide eller tungtvejende – der kan en følelse af, at det her er noget, man simpelt hen ikke har lyst til at deltage i, være afgørende for, om vedkommende vil deltage. Men lige præcis i forbindelse med akutforsøg, hvor der jo er tale om en særlig udsat situation, og hvor man kan sige, at det måske netop er vigtigt, at der er en mulighed for at kunne tage stilling, ønsker ministeren så ikke at give en forsøgsperson muligheden for på forhånd at sige fra. Det forstår jeg ikke. Er det ikke netop etisk særdeles betænkeligt, at en person inkluderes i et forsøg uden på nogen måde at have haft muligheden for at tage stilling til det?

Svar:  Jeg er helt enig med spørgeren i, at det selvfølgelig er rigtig, rigtig vigtigt at værne om borgerens ret til selvbestemmelse, men jeg mener også samtidig, at det er yderst vanskeligt for en borger at tage stilling til, at man generelt ikke ønsker at deltage i forskningsprojekter, som ikke er konkretiseret. Ønsker borgeren at afskære sig fra et forskningsprojekt, som med stor sandsynlighed vil kunne redde borgernes liv? Det tror jeg ikke, men det kan være, at spørgeren har en anden opfattelse. Dertil kommer jo også, at det er et krav – det er altså et direkte krav – i forhold til forordningen, at det konkrete forsøg har et potentiale til at have en direkte klinisk fordel for den enkelte forsøgsperson, og at det dermed kan føre til en målbar sundhedsmæssig bedring og/eller føre til en diagnosticering af forsøgspersonens lidelse.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Vi går direkte til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 111 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Da Grønland igangsatte forfatningsarbejdet, tilbød Island deres hjælp, hvis nu Grønland havde behov for noget hjælp og input i forbindelse med udformningen af vores kommende forfatning. Da så vi også, da Island gjorde det, at der var reaktioner fra Danmark. Men jeg ser også den danske udenrigsminister blande sig i samarbejdet mellem Island og Færøerne. Det har vi også set. Hvad er ordførerens holdning til denne indgriben eller indblanding i vores egne relationer med vores partnere i region Vestnorden?

Svar:  Jeg synes, det var en uheldig disponering, for vi har i høj grad brug for at udvikle et regionalt samarbejde ude i Nordatlanten og op mod Arktis. Og jeg ser det sådan, at vi efterhånden har udviklet nogle spidskompetencer og nogle færdigheder og også er lykkedes med at opbygge flere velfærdsmodeller på forskellige felter, som fungerer ude i vores region, hvis jeg kan sige det sådan. Og det er ofte bedre modeller, som man kan samarbejde om os imellem, og det er bedre end at overtage modeller, som man bruger nede i Kontinentaleuropa og Danmark. Så derfor er det utrolig vigtigt, at man har en adgang til at kunne samarbejde ude i Vestnorden, og at det respekteres, at man gør det. Jeg mener ikke, at der lå så meget i den aftale, at man overhovedet behøvede at gå ind i sådan en kontrovers omkring det. Det handlede nok mere om, at man ville sætte foden ned og fortælle: Det er os, der har den udenrigspolitiske magt, og ikke jer.
Kommentar:  Jeg kunne ikke rigtig hitte rede i, hvad spørgeren egentlig spurgte om lige der. Jeg synes, vi bevægede os lidt langt væk fra det, spørgsmålet handlede om. Det, som jeg blot vil fremhæve, er, at vi har et historisk højt niveau, med hensyn til hvordan kommunerne kan bruge penge på centrale velfærdsområder. At man så i Sønderborg Kommune blandt andet bliver nødt til at gå ind og justere på børneområdet, fordi der er færre børn, mener jeg blot er naturligt.

Svar:  Så borgerne skal sådan set bare være glade for, at Sønderborg Kommune skærer ned, at der bliver lukket børnehaver og folkeskoler, at landsbysamfundene bliver bombet tilbage til stenalderen? Vi har her i den seneste tid haft en diskussion netop om Udkantsdanmark, og jeg kan godt afsløre, at det i et af de områder, som vil blive hårdt ramt, Rinkenæs, vil være ganske alvorligt, hvis man hverken har børnehave eller skole. Det vil simpelt hen betyde, at det lokalområde bliver affolket.  Har man ingen forpligtelser? Det virker altså umiddelbart, som om der ikke er en konsekvens, når regeringen på den ene side siger, at den gerne vil være med til at forbedre forholdene i Udkantsdanmark, men at det, når det kommer til området vedrørende kommunerne, så åbenbart bare gælder om at sørge for, at det bliver barberet mest muligt nederst Jeg mangler en sammenhæng der.
Kommentar:  Bare så vi ikke glemmer det: For det første var Det Konservative Folkeparti med i finanslovsforhandlingerne, og for det andet og endnu vigtigere er forsyningssikkerhedsafgiften jo noget, der er aftalt med De Konservative. Det er faktisk en forsyningssikkerhedsafgift, som blev udtænkt af den tidligere regering. Det er bare, så vi lige husker det, når vi taler om forsyningssikkerhedsafgiften, at det er noget, der er aftalt i forbindelse med vores energi- og klimapolitik, og vi hører jo gerne svar fra både De Konservative og andre kritikere af forsyningssikkerhedsafgiften på, hvordan man kan finde finansieringen, hvis vi ikke har forsyningssikkerhedsafgiften. Vi lytter selvfølgelig også til den høring, der er i øjeblikket. Men det ville klæde Det Konservative Folkeparti og alle, der har kritiseret den her forsyningssikkerhedsafgift, punkt 1 at anerkende, at det er noget, man selv har opfundet, punkt 2 at anerkende, at det er noget, man selv har været med til at stemme for, punkt 3 at anerkende, at hvis man skal afskaffe den, må man også finde en finansiering til det.

Svar:  Man svarer jo ikke på spørgsmålet. Jeg kan fortælle statsministeren, at vi ikke har lavet en aftale om, at der skal laves en lov, som betyder, at folk skal tage billeder af deres raftehegn, hvis de bruger noget træ, de har indkøbt, til et raftehegn i stedet for at brænde det i deres brændeovn. Det har vi i hvert fald ikke lavet nogen aftale om, og det er det, der er fuldstændig tosset og bureaukratisk. Og statsministeren må da for pokker – undskyld, det må man vist ikke sige her i Folketingssalen – men statsministeren må da kunne indse og i det mindste erklære sig enig med mig i, at det er helt tosset, at det skal foregå på den måde. Kunne vi ikke blive enige om det?
Kommentar:  Uden at skulle lægge følelser ind i debatten, for det kan jeg forstå Socialdemokraterne ikke rigtig bryder sig om, vil jeg sige, at det beror på ønsketænkning, når Socialdemokraterne håber på, at skattestoppet er stendødt. Skattestoppet lever, det er endda ved at blive en erfaren herre, har rundet de 10 år og har gjort sig mange erfaringer undervejs, men står stærkt og er klar til at gå ind i en fase af livet, hvor det endnu en gang kan vise danskerne, hvilken tryghed der er i, at der findes et skattestop. Jeg er bekymret over den modstand, der er fra Socialdemokraternes side, mod skattestoppet, for jeg ved godt, hvem der kommer til at betale den regning, det er nemlig skatteyderne. Og jeg kan konstatere, at man nu nedsætter en kommission, som skal kigge på boligskatterne under dække af det, jeg synes i dansk skattepolitisk debat er den dårligste undskyld, jeg endnu har hørt, nemlig skattestoppets betydning for finanskrisen. Som om det, at vi har skattestop i Danmark, er skyld i, at en finanskrise har ramt alle lande, i øvrigt lande, som ikke har skattestop. Nej, man er ved nu at finde et skalkeskjul, man kan ikke lide skattestoppet, man vil have højere boligskatter og i øvrigt have friheden til at finde på alle mulige andre nye skatter og afgifter. Vi husker det så tydeligt fra min forgænger, herre Ole Stavad, og det er det, vi nu skal til at se gentaget. Jeg er utryg på borgernes vegne!

Svar:  Nu er skatteministeren utryg. Så begynder skatteministeren jo alligevel at vise de der følelser, som han ellers ikke vil vise. Jeg vil sige til de borgere, der måtte se med her: Socialdemokraterne og SF går til valg på, at vi holder boligskatterne i ro, så de kan være ganske sikre på, at det, herre Peter Christensen står og siger, er det rene vås. Hvad har spillet ind på finanskrisen og konsekvenserne her i Danmark, da vi gik fra en finanskrise til en realøkonomisk krise? Det er jo netop manden, der sidder på forreste række her, herre Claus Hjort Frederiksen, og herre Peter Christensen på bageste række, der er dybt, dybt medansvarlige for, at dansk økonomi ikke er kommet bedre gennem den økonomiske krise. De mange mennesker, der står og er arbejdsløse i dag, og alle de mennesker, der nu skal til at betale prisen for manglende økonomisk lederskab fra regeringens side, nemlig ved at de kan se frem til, at de mister deres efterløn, og at dagpengene er halveret. Og det går også ud over de uddannelsessøgendes SU og over udgifterne til uddannelse. Det er den helt, helt forkerte vej for Danmark, både på kort og på lang sigt, og det er det, regeringen skal stå til ansvar for ved det kommende valg. Jeg vil sige, at skattestoppet er overtrådt 285 gange, det har ministeriet selv erkendt, og det vil være at stikke blår i øjnene på folk, hvis Venstre går til valg på, at skattestoppet fortsat eksisterer.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 108 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet. Vi går til afstemning.
Kommentar:  Vi følger naturligvis med interesse og spænding Færøernes forfatningsarbejde, og hvordan man også inddrager befolkningen i hele arbejdet. Jeg ved også, at ordføreren går stærkt ind for selvstændighed. Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvordan ser du relationerne mellem Danmark og Færøerne, efter Færøerne er blevet selvstændige?

Svar:  Der var et portræt af en af de mest markante kvindelige politiske skikkelser på Færøerne forleden i fjernsynet, Andrea Árting. Hun var meget optaget af den sociale dimension, men hun sagde også, at uafhængigheden er en nødvendig del af den færøske politiske dagsorden. For vi har det, som alle mennesker har det: Vi vil gerne være herre i eget hus, men vi skal sandelig også være gode venner med vores naboer. Og det skal baseres på, at det er et ægte og et konstruktivt venskab, som det kommer til at bygge på. Men man er herre i eget hus, og det er på ligeværdige vilkår.
Kommentar:  Det gør jeg gerne. Jeg køber bare ikke præmissen om, at der er skabt uklarhed, for det, Justitsministeriet har sagt, er, at der kan være en fortolkningstvivl, og det har jo at gøre med, at det er bestemmelser, som er gamle, og som også er kommet til på et andet tidspunkt og i en anden situation, hvad angår krige og konflikter, end den, vi befinder os i netop nu. Min holdning er klar. Min politiske holdning er klar. Det er en grundlæggende grotesk og absurd situation, at vi som land, samfund, stat, udsender danske soldater i kamp mod Islamisk Stat, en af de værste terrororganisationer, der er på jordkloden netop nu, og at de selv samme soldater, som sætter deres liv på højkant, kan risikere at blive angrebet af danske statsborgere eller herboende udlændinge. Det er i mine øjne landsforræderi, og det er det, jeg har givet udtryk for.

Svar:  Det er vi ganske enige i, og jeg er glad for, at ministeren i modsætning til udenrigsministeren bruger den betegnelse for bestemmelserne i straffeloven, nemlig landsforræderi, som jo også går igen i den strafferetlige litteratur og så videre Derfor kan man jo undre sig lidt over, at der er opstået den her forvirring, som ministeren så altså ikke mener er uklarhed – jeg har svært ved at se, hvordan man kan mene, at det er andet. Som jeg læser straffelovens bestemmelser om landsforræderi, så er barren, om jeg så må sige, sat lavere, end den er for terrorisme, for der kan man dømmes for blot at have ydet fjenden bistand ved råd eller dåd, man kan dømmes for hvervning, man kan dømmes for propaganda til fordel for fjendtlig krigs- eller besættelsesmagt. Så der er en række elementer i landsforræderibestemmelserne, som gør, at barren er sat lavere, og at det derfor alt andet lige burde være nemmere at rejse en straffesag. Kan vi forvente, at anklagemyndigheden vil forsøge at få eksempelvis nogle af de hjemvendte syrienskrigere dømt for landsforræderi? Vil ministeren tage aktivt del i noget sådant?
Kommentar:  Lad mig starte med herre Jacob Mark, som siger, at et løft er der brug for, og så bare trække nogle få tal frem. For da SF sidst var i regering, i den 4-årige periode, Thorningregeringen sad, brugte man 500 million kroner på dagtilbudsområdet på et løft, som overhovedet ikke har vist sig mærkbart efterfølgende. BUPL har ikke kunnet se det på normeringerne, andre har ikke kunnet se det. Så de 500 million kroner, man fordelte, har altså ikke kunnet mærkes. Det var, hvad Thorningregeringen formåede over en 4-årig periode. Så lad mig hive frem, hvad den borgerlige regering har formået inden for 4 år. Der er blevet prioriteret 1.000 million kroner i løbet af det kommende år, og vi har prioriteret 580 million kroner Så inden for en 2-årig periode har vi prioriteret 1.580 million kroner, som altså skal holdes op imod Thorningregeringens 500 million kroner, som ikke engang kunne mærkes.

Svar:  Nu sad jeg jo ude lokalt, og det er simpelt hen ikke rigtigt, at det kun var 500 million kr.; det var 500 million kroner varigt . Så det vil sige, at vi ude i min kommune fik de penge igen og igen og igen, og i øvrigt var det ikke kun 500 million kroner, vi fik sat af, men 750 million kroner, som man kunne bruge igen og igen ude i kommunerne. Det er rigtigt, at der kom færre pædagoger, men der blev også sparet i kommunerne på grund af krisetid. Men ministeren svarede sådan set ikke på mit spørgsmål: Synes ministeren, det er en god idé at lave en minimumsnormering – ligesom man har et klasseloft i folkeskolen – så vi er sikre på, at der er voksne nok til børnene?
Kommentar:  Altså, justitsministeren vil gerne male sådan et lyserødt billede af det hele og siger, at der bliver gjort så og så meget. Ja, der bliver gjort meget for at mobbe bandemiljøet og sikre, at bandemedlemmer kommer i fængsel. Men jeg har nu spurgt mange gange vedrørende det forhold, at Christianiaindsatsen altså ikke har været der i meget lang tid, og at politiet måtte tage benene på nakken i forbindelse med en ganske bestemt aktion i august 2011. Så er det, jeg spørger justitsministeren: Er det rimeligt, at man så på den baggrund vælger at sige: O.k., så kan I bare fortsætte? Det får jeg ikke noget svar på, for selvfølgelig er det ikke rimeligt, og selvfølgelig må justitsministeren meget gerne tage sammen med Retsudvalget derud – hvilket forhåbentlig snart sker – og se de der vagtposter, se de tre vagtposter, som BT har talt med den 31. marts. De behøver ikke behøver bekymre sig synderligt om, hvad der sker i forbindelse med deres hashsalg, for det kan bare fortsætte. Politiet kommer ikke. Det er da ikke holdbart, og det kan justitsministeren i Danmark i 2012 da ikke leve med, kan han det?

Svar:  Jeg er af den overbevisning, at når det handler om at tilrettelægge den politimæssige indsats i København, er det en opgave, som bedst varetages af Københavns Politi. Det er rigtigt, at der har været en episode, som har bragt Københavns Politi i en så at sige særlig udfordrende situation. Den har man valgt at indstille sig på, men det betyder jo ikke, at man ikke er opmærksom på Christiania. Det betyder heller ikke, at man ikke er opmærksom på eller følger den organiserede kriminalitet, som finder sted på Christiania. Det er det, jeg har forsøgt at forklare herre Peter Skaarup, men det kan godt være, det har været uden held. Jeg har forsøgt at underbygge det med, at statistikkerne for, hvor mange indsatsen, som man gør i forbindelse med rocker- og bandemedlemmer, rent faktisk har fået ind at sidde bag tremmer eller i varetægtsfængsel, viser, at det er enormt, og at man jo mere end tidligere har rigtig godt fat i miljøet. Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke er udfordringer. Det er der, og dem håndterer man. Det gør man også i Københavns Politi. Og jeg er som sagt af den opfattelse, at udfordringerne for København og de politimæssige udfordringer for København bedst varetages af Københavns Politi. Men de skal jo ikke være i tvivl om, at der er klare politiske hensigter om, at er der nogen, vi skal have fat i kraven på, er det rocker- og bandemedlemmerne, og det sker heldigvis også.
Kommentar:  Lovforslaget er gået tilbage til fornyet udvalgsbehandling. Derfor er dette punkt udsat til lidt senere i dette møde, og vi går til det næste punkt på dagsordenen.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Ja, vi mener naturligvis, at det er et fornuftigt forslag, vi fremsætter her. Og gør vi, fordi vi sikrer, at der i indkomsten er et lille, men logisk bånd mellem, hvad man har, når man arbejder til overenskomstmæssige mindstelønninger, og hvad man får, når man bliver forsørget af det offentlige på kontanthjælp. Det er ikke noget bredt bånd, men det er et bånd, som sikrer, at det kan betale sig at arbejde, og som sikrer, at man altid har en gevinst ved at tage et job, når man har en arbejdsevne. Og med de rådighedsbeløb, der er tale om, vil jeg ikke anerkende, at vi skaber fattigdom.

Svar:  På baggrund af det svar bliver jeg nødt til at spørge ministeren om noget. Der er en beskæftigelseseffekt af kontanthjælpsloftet, det har jeg også anerkendt, på 100 personer. Så er der alle de andre mennesker, som bliver ramt af kontanthjælpsloftet, men som ikke kommer i arbejde som en konsekvens af kontanthjælpsloftet. Er ministeren overhovedet ikke nervøs for deres levefod? Er ministeren overhovedet ikke den mindste smule urolig for, at de ender i fattigdom, præcis som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd påpeger?
Kommentar:  Det er fuldstændig korrekt, og det er vi også enige i. Vi går alle sammen ind for kvalitet, samt at man skal styre, og det er lægerne jo også i gang med. Vi ser flere og flere og lægeklinikker, der netop har lavet al den her datafangst, og som har ansat personale, og som har samarbejde med kommuner og regioner. Nogle af dem vil jo mildest talt blive chokeret over, at man er kommet med en lov, man nærmest trækker ned over hovedet på dem uden at forklare, hvad det her drejer sig om. Da jeg spurgte en rådgiver på et tidspunkt, fik jeg også at vide, at de klinikker jo ikke skal noget, de gør jo det, vi beder dem om. Hvorfor så komme med en plan, der trækker noget ned over hovedet på nogle andre, når det er den fremgangsmåde, man har?

Svar:  Kan fru Liselott Blixt bekræfte, at der i lovforslaget står, at de data, som den almenpraktiserende læge skal dele med for eksempel regionen, skal være anonymiseret? Kan fru Liselott Blixt bekræfte, at det, der blev sagt i ordførertalen, lige nøjagtig er det, der vil ske i lovforslaget? Jeg også gerne spørge ordføreren: Ønsker ordføreren, at de praktiserende læger skal bibeholde deres vetoret, sådan at det ikke er det, som de store patientorganisationer, Danske Regioner og organisationen af kommuner i Danmark bakker op om, der skal være fremtiden, altså det, som sikrer patienterne en bedre dækning af praktiserende læger i fremtiden? Er det virkelig det, der er Dansk Folkepartis holdning? Kalder man det modernisering?