kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak. Jamen jeg synes, det er en god pointe at forsøge at gøre det her til en del af kommunalvalgkampen. Det er tit sådan, at boligpolitikken fylder for lidt i den generelle politik og også fylder for lidt i den kommunale politik. Jeg synes, der er en risiko for, at der er nogle udsatte grupper, som bliver glemt mellem valgene, og der er så, når der er valgår, en særlig anledning til at gøre opmærksom på, at vi skal tage bedre hånd om de udsatte grupper, herunder de hjemløse, og vi skal arbejde på flere fronter for at nå frem til, at de kan komme i en bolig igen.

Svar:  Det er også korrekt, at man på områder, som er underlagt kommunalt selvstyre, kan påvirke beslutningerne ved at vælge nogle andre kommunalpolitikere – altså hvis man er utilfreds med den politik, som de siddende kommunalpolitikere fører. Det er en fuldstændig korrekt pointe.
Kommentar:  Nu kan jeg komme med en hel masse af det, folk vil kalde politikersnak, udenomssnak, eller jeg kan bare være ærlig og sige, at det tør jeg simpelt hen ikke sige noget konkret om. Men jeg vil jo rigtig gerne svare, hvis spørgeren vil stille et skriftligt spørgsmål. Så kan vi jo få det boret ud, så vi kan sige, hvad det er for nogle processer, der skal til, og så kan jeg svare på, om det er realistisk. Jeg har simpelt hen ikke helt fornemmelsen af, om det er realistisk. Det kommer også an på, hvad spørgeren mener med analyse. Altså, hvor langt henne er det i processen, når vi snakker analyse? Måske kunne vi have en interesse i at få en fælles afklaring af, hvad der menes med analyse. Er det vores egen analyse, eller er det analysen i forbindelse med et eventuelt modtagerland? Det tror jeg måske lige vi skulle afklare, for det kan være lidt svært for mig at sige noget præcist om det her.

Svar:  Det har jeg sådan set fuld respekt for at ministeren siger åbent og ærligt. Det tager vi selvfølgelig til efterretning, så vi stiller nogle skriftlige spørgsmål om det – ingen tvivl om det. Det er helt i orden. Så vil jeg spørge lidt ind til de lande, man kunne forestille sig man kunne placere de her fængselsafsnit i. Norge bruger, så vidt jeg ved, Holland. Den tidligere justitsminister nævnte ret bestemt Rumænien. Jeg synes, det var en glimrende idé med Rumænien. Er der andre lande, der sådan er i kikkerten, og som har udvist interesse? Hvilke lande har regeringen taget kontakt til for at sikre det her?
Kommentar:  Tak. Her i den sidste spørgerunde vil jeg bare sige, at der tilbydes en udstrakt hånd her fra Socialdemokratiet. Altså, vi vil hellere forhandle i morgen end til efteråret, men hvis regeringen lige har behov for at tænke sig lidt om, må vi jo vente. Det er jo ikke for at tilfredsstille Socialdemokratiet, men for at tilfredsstille de små og mellemstore virksomheder de steder rundtomkring i dansk erhvervsliv, hvor der er behov for at få investeret, sådan at man kan få øget produktiviteten. Det er vigtigt for os alle sammen. Det er vigtigt for, at vi kan have en god konkurrencemæssig position for dansk erhvervsliv. Så Socialdemokratiet er selvfølgelig parat til at forhandle. Det ser vi frem til. Tak.

Svar:  Det er vi glade for. Vi præsenterer et ambitiøst vækstudspil til efteråret, og der håber vi selvfølgelig på at Socialdemokratiet vil være med til at forbedre vilkårene for dansk erhvervsliv, så vi beholder arbejdspladser og produktion i Danmark.
Kommentar:  Nej, ydelseskommissionen får ikke til opgave at foreslå, at ydelserne skal være lavere, ligesom den heller ikke får til opgave at foreslå, at ydelserne skal være højere. Men den vil få til opgave at komme med anbefalinger til et nyt ydelsessystem, som tager hensyn til, at det set fra kassedamens perspektiv skal kunne betale sig at arbejde. Vi skal ikke have ydelser, som i sig selv betyder, at vi får en øget tilstrømning, for eksempel ved at de ligger markant over vores nabolandes, og at der bliver taget hensyn til, at de børn, der vokser op i Danmark, også vokser op under nogle forhold, som vi synes er rimelige. Det er jo nogle svære hensyn at balancere, og det er i hvert fald ikke lykkedes for det danske Folketing at finde den balance i de sidste 20 år, hvis du spørger os.

Svar:  I relation til det svar foranlediges man jo også til at spørge, om det tilskynder flere udlændinge til at arbejde, at man nu har valgt at hæve ydelserne med 300 million kroner, som regeringen gjorde her for kort tid siden. Er det noget, som vil gøre det mere attraktivt for den gruppe, der måtte modtage de her højere ydelser, at få et arbejde?
Kommentar:  Det vil sige, at i forhold til det spørgsmål om, om der var en miljøregning, der hang, deler jeg ikke det synspunkt . Det er sådan, at Folketinget har vedtaget en landbrugspakke, som på en og samme tid giver landbruget nogle bedre produktionsvilkår; skaber en mulighed for, at man kan øge råvaregrundlaget; gennemfører et paradigmeskift i den måde, vi miljøregulerer på; og uomtvisteligt på den lange bane samlet set er mere skånsom over for miljøet. Det er situationen, og den pakke står ved magt. Betyder det så, at den her regering overhovedet ikke skal lave andet, der har med landbrug og natur at gøre? Nej, selvfølgelig betyder det ikke det. Det indgår allerede i regeringens planlægning, at vi her senere på foråret lægger en naturpakke frem til drøftelse – ligesom det jo fremgår meget klart af det, der er vedtaget i Folketinget, at der nu er et konkret implementeringsarbejde i forbindelse med den her fødevarepakke. Derfor vil det jo være sådan, at når den nye miljø- og fødevareminister nu lige har haft en mulighed for at orientere sig i sit ressort, så vil han jo være i fortsatte drøftelser med de af Folketingets politiske partier, der har en interesse i at være det. Og det naturlige afsæt her er selvfølgelig de partier, der har stemt den her fødevarepakke igennem.

Svar:  På min egen måde er jeg faktisk kommet til at holde meget af de her spørgetimer, for der dukker altid noget aldeles uventet op. Altså, på et tidspunkt var det, at et omprioriteringsbidrag, som jo bare er et andet udtryk for minusvækst, ikke ville betyde besparelser ude i kommunerne. Og i dag må jeg så forstå, at der ikke kommer en tillægspakke. Men hvor stiller det os? For man måtte jo forstå, når man fulgte – og det kunne godt være svært – den blå debat i den seneste uge, at der var behov for en tillægspakke, og at den politiske holdning vel sådan set var, at der ikke var den balance i landbrugspakken, som der er behov for. Og det har så været tydeligt for os andre – også tidligere end den blå diskussion. Men betyder det, at fordi ministeren i sidste ende vælger at trække sig, fordi statsministeren ikke træffer den eneste beslutning, statsministeren bør træffe i den situation, så vil der ikke komme en tillægspakke til landbrugspakken? For det er da i så fald helt ny viden – ikke alene for Folketinget, men også for danskerne.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 108 (V, S, DF, SF, KF, RV og Pia Christmas-Møller (UFG)), imod stemte 2 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet.
Kommentar:  Jamen jeg er tilfreds med, at i forhold til blandt andet de krav, vi stiller for at opnå dansk statsborgerskab, er antallet fra muslimske lande gået dramatisk ned til lige omkring 20 procent, sådan plus/minus, fra oppe omkring 60-70 procent – et par og tres procent – det er jeg meget tilfreds med. Men i forhold til hele integrationsdebatten og hele det her spørgsmål om ikkevestlig indvandring synes jeg at der stadig væk er et opgør med islam, som bør tages, og det bliver vi nødt til, hvis det er sådan, at tingene skal lykkes.

Svar:  Jeg synes jo sådan set ikke, der er andet at sige, end at vi har haft en god diskussion her, og vi er jo nok ikke helt uenige om de her ting. Der er forskellige måder at sige tingene på, men det er umiddelbart konstaterbart, at den ikkevestlige indvandring koster 33 milliard kroner om året. Det er også umiddelbart konstaterbart, at en stor del af de mennesker, der kommer fra ikkevestlige lande, kommer her med muslimsk baggrund. Som herre Christian Langballe selv siger, er det jo ikke sådan, at der ingen muslimer er, der har integreret sig og klarer sig godt, for det er der også, men det er bare umiddelbart konstaterbart, at det er der, de største problemer er, og at det bliver man nødt til at være ærlige om, og er man ikke det, kan man heller ikke få løst problemet.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 og 2, tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af SF og KF)? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er så vedtaget.
Kommentar:  Alle de ting ville jeg jo sådan set være enig med ministeren i, hvis tilfældet var, at folk gik direkte ud og fik et job. Men det er ministerens eget ministerium jo enig i ikke kommer til at ske, og det, vi så tilbage i 00'erne, da man havde lignende fattigdomsydelser, var, at det fordoblede antallet af fattige børn. Så jeg spørge bare en allersidste gang: Tror ministeren virkelig – og nu er det bare os to, der snakker – at de her tiltag med kontanthjælpsloftet ikke vil komme til at øge den økonomiske ulighed for de mennesker, der ikke går ud og finder et job?

Svar:  Nej, jeg tror på, at vi samlet set får en langt bedre økonomi også for disse familier, når de har en klar motivation til at drage nytte af den arbejdsevne, de har. Og igen: Hvis det viser sig, at de ikke har nogen arbejdsevne, så skal de ikke være på kontanthjælp. Så skal de videre og have behandling for deres sygdomme eller over på andre ydelser.
Kommentar:  Sådan set siger den tidligere minister jo selv med henvisning til vejledningen lige præcis det, der ikke står noget om. Der står ikke noget om, hvad det præcis er, som den tidligere regering forestillede sig i forhold til færre lukkedage, hvordan de skulle placeres eller ikke skulle placeres. I forhold til økonomi må jeg bare konstatere, at det, der er sket de sidste 3 år under den tidligere regering, er, at antallet af lukkedage er steget og steget. Derfor indleder vi i den nye regering en dialog med kommunerne med den klare målsætning at nedbringe antallet af lukkedage, og det er med det udgangspunkt, at vi ikke længere ønsker, at det bare skal stige. Vi synes ikke, at der er nogle konkrete håndtag i det, der lå i forhold til den tidligere aftale. Vi kan konstatere, at det har regeringen gjort 3 år i træk, samtidig med at antallet af lukkedage er steget. Vi kan konstatere, at den tidligere regering ikke har gjort sig nogle forestillinger om, hvad den lovgivning skulle gå ud på. Vi vil hellere vælge dialogen, den forpligtende dialog, med kommunerne om at nedbringe antallet af lukkedage.

Svar:  Nu har jeg jo adskillige gange i min tid som socialminister haft en dialog med ministerens partifæller og også med regeringspartiet SF om netop de her problemstillinger med hensyn til lukkedage, hvor netop det her spørgsmål om dialog var noget, hvor man sagde, at man hellere ville se handling. Det er jo sådan set det, der også ligger af mulighed i den her økonomiaftale, som er indgået her i foråret, som netop er indgået, fordi regeringen kunne se, at den aftale, man indgik oprindelig, ikke blev overholdt af kommunerne. Derfor vil man jo gerne handle og sige, at den skal overholdes. Jeg bliver nødt til at henlede ministerens opmærksomhed på, at oprindelig, da man indgik den her aftale om afskaffelse af lukkedage, var der finansiering på 65 million kroner, som man var enig med kommunerne om ville dække afskaffelsen af lukkedage, så det med at sige, at finansieringen ikke var på plads, er helt forkert, for man har oprindelig finansieret det med afskaffelsen af de løsrevne lukkedage med 65 million kroner Men en anden ting, der ligger i kommuneaftalen, er jo sådan set, at kommunerne skulle forpligtige sig til at lade det fremgå af deres hjemmeside, hvornår der ville være lukket i institutioner, og hvilke institutioner der ville være lukket, fordi det var meget uigennemskueligt for forældrene. Der vil jeg egentlig høre ministeren, hvorfor ministeren ikke følger det, for det er jo egentlig meget klart, når man tager de aftaler, der var indgået oprindelig, og sammenholder dem med den vejledning, som jeg kunne forstå ministeren ikke har læst, og den er egentlig meget klokkeklar, og hvorfor ministeren ikke tager den her mulighed og følger den aftale, der egentlig ligger i forårets forhandlinger.
Kommentar:  Jamen jeg har været i Polen uden at studere gassystemer, men jeg synes stadig væk, at det, der er ærgerligt ved den her satsning, er, at det er så lang en satsning. Det er jo ikke bare et spørgsmål om, at man så lige på den korte bane hjalp Polen i en omstillingsfase; vi står jo over for at lave en investering i nye gasledninger, som skal bruges frem til 2063. Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man prioriterer den slags infrastrukturprojekter i Danmark og generer danske statsborgere med en polsk rørledning. Men jeg kan forstå, at ministeren kommer til at se det her projekt igen, og jeg vil godt høre, hvordan ministeren vil håndtere alle de klager, der har været i forbindelse med de offentlige høringer.

Svar:  Der er regler for, hvordan sådanne klager håndteres. De vil blive håndteret efter de regler, der er. Og så synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at i modsætning til andre infrastrukturprojekter, som jeg også ved har spørgerens store interesse, er der her tale om en gasledning. Når først den er gravet ned i jorden, er generne absolut minimale – i modsætning til andre elementer og andre ting, hvor vi også har udfordringer med hensyn til at håndtere den grønne omstilling. Og det er klart, at her bliver reglerne fulgt. Men jeg har sendt et signal om, at Energinet skal lytte mest muligt og være mest muligt inden for de rammer og de muligheder, der er, og være imødekommende i forhold til de ønsker, der er, til placeringen af ledningen, linjeføringen og så videre Og det er jo en dialog, som foregår for øjeblikket.
Kommentar:  Spørgsmål 6 lyder: Hvad vil regeringen gøre for at sikre sig, at PET's mulighed for at bekæmpe terrorisme ikke bliver svækket, hvis Danmark må udtræde af Europol-samarbejdet?

Svar:  Europol-samarbejdet er vigtigt for det åbne danske politi. Derfor ønsker vi at komme af med retsforbeholdet og omdanne det til en tilvalgsordning. Når det handler om vores efterretningstjeneste og kampen mod terror, er det regeringens klare overbevisning, at vi skal have en stærk efterretningstjeneste. Det gælder både i det nationale fokus og også i muligheden for at samarbejde på tværs af landegrænser. Det kan vores efterretningstjeneste heldigvis.
Kommentar:  Men så vil jeg først og fremmest kvittere for, at justitsministeren har sat noget i værk. For det er jo udfordrende for, kan man sige, både offeret, men også os politikere, at vi ikke kan få svar på, hvad det er for nogle gerningsmænd, der får rabat, og hvad det er for nogle sager. Det, jeg hører, er, at allerede når man afsiger dom, siger man, at her bliver man nødt til at give en rabat, fordi der simpelt hen har været for lang sagsbehandlingstid. Og det er jo hverken rimeligt for offeret eller rimeligt for samfundet i forhold til den retsfølelse, man gerne skal have, når det gælder vores straffesager.

Svar:  Jamen det er jeg enig i, og da jeg kan nøjes med at konstatere det, kan jeg bruge de sidste 26 sekunder, jeg har tilbage i den her runde, til at svare på noget af det andet, som jeg ikke nåede før, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt vi bør have et registreringssystem i politiet, hvor man vil kunne trække den her type oplysninger ud. Der står man jo altid i den der modsatrettede situation, at det kan være rart at få alt muligt at vide og kunne trække alle mulige oplysninger, men på den anden side: Hvor meget bureaukrati vil vi bygge op for at kunne gøre det? I den her situation håber jeg, vi kan håndtere det, ved at jeg får en redegørelse fra Rigsadvokaten, som giver anledning til på et oplyst grundlag at diskutere, om der er grund til at ændre reglerne her. Så håber jeg virkelig også, at vi vil kunne tage fat om det grundlæggende problem, nemlig at der er så lange sagsbehandlingstider, som der jo ikke bør være.
Kommentar:  Jeg vil glæde mig til den forening, som ministeren og jeg kan etablere om historiske spørgsmål. Det ser jeg frem til. Men igen: Grunden til, at jeg irriterer ministeren med de her spørgsmål, er selvfølgelig, at ministerens partifæller går rundt og siger noget andet. Så lad mig spørge på en anden måde. Kan ministeren ud over det, som ministeren allerede har nævnt er sat i værk, for så vidt angår undersøgelser, udelukke alle mulige andre former for undersøgelser? Kan man for eksempel udelukke, at der bliver nedsat en eller anden form for undersøgelseskommission, som kan inddrage alle mulige former for interessenter? Kan ministeren udelukke, at ministeren vil sætte den type initiativer i gang?

Svar:  Jeg håber da, at der bliver lejlighed til, at herre Martin Geertsen og forhenværende socialdemokratiske trafikordførere mødes i et forsamlingshus et eller andet sted og får udvekslet de historiske minder og får diskuteret, hvad der lå bag det ene citat, og hvad der lå bag det andet citat. Jeg tror sådan set, at jeg har været meget præcis med, hvor jeg står henne i det her. Punkt 1: Det er fint, at Rigsrevisionen tilbage i 2006 kiggede på det her. Punkt 2: Det er fint, at Rigsrevisionen efter at have afsluttet sin rapport i 2006 sagde, at det var der nok anledning til at kigge på igen, når sagen var afsluttet. Det synes jeg er godt, det synes jeg er betryggende – også set med skatteydernes øjne.
Kommentar:  Men vi kan jo konstatere, at der, når vi alle får henvendelser om, at der er en udfordring på det her område, og når store organisationer også har været ude at sige, at det er vigtigt, at man kan tale dansk, er en udfordring. Så trods det, at ordføreren siger, at det er et ledelsesansvar, har vi en udfordring. For hvis man levede op til det ansvar, så vi vel ikke de eksempler, vi ser, eller de eksempler, som kommer ind i vores mailboks.

Svar:  Jeg får rigtig mange henvendelser om ældrepleje i min mailboks. Jeg står lige her og spekulerer på, hvor mange af dem der rent faktisk handler om sprog. Jeg nævnte læger før, fordi det har været en udfordring. Men langt de fleste henvendelser, jeg modtager i forhold til ældrepleje, handler om ældre, som synes, at de har brug for mere hjælp end den hjælp, de får. Eller det handler om personale, som oplever, at de slet ikke har den nødvendige tid til at løse opgaverne fagligt forsvarligt. Så jeg synes, vi har store problemer, som skal løses, og sproget er ikke det største.
Kommentar:  I nogle af anbefalingerne i rapporten skrives der simpelt hen, at man skal sætte gang i tiltag, der øger politiets empati og forståelse. Det er jo lidt underligt at tænke på, at der ikke skulle være den empati og forståelse for ofre, der står i sådan en situation. Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren har nogle tal for, hvor mange af de anmeldelser der bliver trukket tilbage, og om vi ved, hvorfor de bliver trukket tilbage. For jeg kan jo godt være bekymret for, hvis det første møde med systemet er så ubehageligt, at ofrene også trækker deres sager tilbage.

Svar:  Jeg tror, der er mange forklaringer på, at der på voldtægtsområdet optræder et mørketal. Jeg tror desværre, at en af forklaringerne er den, som spørgeren også indikerer, nemlig at den, der har været udsat for forbrydelsen, er usikker på, om det vil føre til noget at indgive anmeldelse. Det er også derfor, jeg synes, at det er vigtigt, at vi tager skridt i retning af en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse, sådan at de krav, vi har i dag, om, at der skal foreligge vold eller tvang eller andet, ikke skal gælde, og at vi går over til en situation, hvor det understreges, at man er herre over egen krop, og at vi altså skal bevæge os i retning af en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse.
Kommentar:  Det har været mit ønske, at det skulle i gang hurtigst muligt, og vi har været i dialog med vikarbureauer om at stille folk, for det behøver ikke at være folk, der har politikompetence, der skal gennemføre den her manuelle kontrol. Men der er noget sikkerhedsmæssigt ved det, og så skal man også lige forklare folk, hvad der sådan er det lovgivningsmæssige grundlag for at føre den her kontrol. De kommer også ud i nogle dialoger med nogle udlændinge, nogle udviste udlændinge, altså i nogle lidt specielle situationer, og der er det meget godt, at de lige har haft en dag eller to til at sætte sig ind i, hvad det er, det handler om.

Svar:  Nu siger ministeren så, at der er nogle, der er blevet løsladt på baggrund af de juridiske spørgsmål. Er der en risiko for, at nogle af dem, der allerede er dømt og har afsonet deres straf for at bryde de her meldepligter og så videre, får annulleret deres dom og måske endda kan få kompensation for at være straffet? For så ville vi jo – for at sige det ligeud – være meget til grin i vores eget land.
Kommentar:  Tak. Mener ministeren, at forsvaret har haft hjemmel til alt, hvad forsvarets personel er blevet beordret til at udføre i forbindelse med aflivningen af samtlige danske minkbesætninger?

Svar:  Lad os tage den en gang til for herre Marcus Knuth. Forsvaret har ikke aflivet mink, og ingen har beordret forsvaret til at aflive mink. Forsvarets opgave har været at støtte Fødevarestyrelsen, hvad enten det har været i forbindelse med optælling af mink, støtte til deponering af mink, opstilling af rensepunkter eller afspærring af graveområder. Det er en støtte, der er givet på baggrund af § 7 i forsvarsloven. Forsvarets opgaver ved usmittede minkbesætninger uden for sikkerhedszonerne er udelukkende udført efter samtykke fra minkavlerne. Forsvaret og forsvarets soldater har  ikke  beordret nogen i denne sag. De har udført deres opgaver professionelt til støtte for Fødevarestyrelsen, og faktisk står der klart og tydeligt i den instruks, som soldaterne fik forud for opgaveløsningen, det såkaldte soldatens kort, at der ikke må anvendes nogen former for magt til at gennemtvinge opgaveløsningen. Jeg skal igen understrege, at forsvaret kan støtte Fødevarestyrelsens indsats efter forsvarslovens § 7. Dette har den daværende forsvarschef også understreget over for medarbejderne i forsvaret og også over for offentligheden, og det håber jeg at spørgeren har noteret sig.
Kommentar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 4 af Carolina Magdalene Maier (ALT). Afstemningen er slut. For stemte 19 (EL, ALT og SF), imod stemte 87 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 8 og 12 af Carolina Magdalene Maier (ALT) som forkastet. De er forkastet. Herefter er ændringsforslag nummer 5-7, 9-11 og 13-15 af Carolina Magdalene Maier (ALT) bortfaldet. Der stemmes om ændringsforslag nummer 1 af Lars Aslan Rasmussen (S). Afstemningen er slut. For stemte 36 (S, RV og SF), imod stemte 70 (DF, V, EL, LA, ALT og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 2 og 3 af Lars Aslan Rasmussen (S) som forkastet. De er forkastet.

Svar:  Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.