kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg vil gerne indlede med at beklage, at jeg har stillet det til kulturministeren, når det skulle have været til kirkeministeren, men så er det godt, at det er samme person, jeg retter henvendelsen til. Der er noget, jeg hører, og det vil jeg også gerne give videre til kirkeministeren. Jeg stod jo her for 2 uger siden og stillede akkurat lignende spørgsmål til ministeren, fordi der i de her restriktioner er noget, som i hvert fald befolkningen oplever som ulogisk. Man kan ikke få lov til at afholde julekoncerter i Jylland med amatørorkestre, selv om man måske endda står på torvet udendørs med god afstand. Men så ser man, at kirkeministeren godt kan afholde sin egen julekoncert i Holmens Kirke i København, hvor smittetrykket egentlig, for sådan var det også dengang, ved jeg, var stigende. Kan ministeren ikke godt forstå, at de her måske lidt ulogiske restriktioner giver coronatræthed, og at det måske desværre også er det, som kan være med til, at folk siger, at nu er det simpelt hen nok? Det er så modstridende, at kirkeministeren godt selv kan afholde julekoncerter, men det kan vi ikke få lov til som amatørorkester i Jylland.

Svar:  Jeg kan godt forstå, hvis det ved første overfladiske blik kan rejse nogle spørgsmål, men jeg synes jo, at spørgeren overhører de forklaringer, jeg giver, og som jeg egentlig synes er ganske klare. Pointeringen af, at det er kirkeministerens julekoncert, har jo ingenting med sagen at gøre. Det er sagen fuldstændig uvedkommende. Det, som er afgørende, er: Hvem er det, der optræder, er det professionelle eller amatører, og hvor er det, de optræder – hvilke afstemningsregler og arealkrav er gældende der? Det er de to ting, jeg redegjorde for i mit første svar. Vi har valgt at holde hånden under arbejdspladser, og så har vi til gengæld måttet give afkald på nogle af vores sociale ting, herunder foreningslivet.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Fru Pernille Skipper, værsgo.
Kommentar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 af skatteministeren som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jamen jeg synes egentlig, at spørgeren taler ind i sådan en silotænkning, hvor man enten skal tale om psykiatri eller somatik. Jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi tænker somatikken og psykiatrien som noget, der er på linje med hinanden, når vi taler sundhedsvæsenet, hvad enten vi taler det nære sundhedsvæsen, vi taler genindlæggelser, vi taler udredningsret, eller vi taler om de rettigheder, man generelt har som patient; og at vi ikke skeler til, om det hører til psykiatriområdet eller somatikken, men at vi sådan set ser det som en del af det samlede sundhedsvæsen. Det gælder i alt fra vores lægedækning til vores rekruttering til specialer, og det gælder også i forhold til en strategi for, hvordan man laver en ordentlig udskrivning, hvor man også får fulgt op på patienterne ude i det nære sundhedsvæsen. Det gælder såvel den patient, der skal genoptrænes på grund af en dårlig hofte, som den patient, der bliver udskrevet fra psykiatrien, og som har behov for nogle andre opfølgende tilbud ude i det nære sundhedsvæsen. Derfor har vi selvfølgelig fokus på genindlæggelser, hvad enten vi taler ældre medicinske patienter, eller vi taler personer i psykiatrien, hvor vi jo kan se at der, som spørgeren også henviser til, stadig væk er store regionale forskelle på, hvordan det ser ud i forhold til udskrivninger og udskrivningsplaner, og i forhold til om der er gentagne indlæggelser på området.

Svar:  Jamen jeg ser meget gerne, at man laver en ligestilling mellem somatikken og psykiatrien og følger det op sammen. Problemet er bare, at det gør regeringen ikke. Psykiatrien  er  fraværende, og det er ikke et spørgsmål om at gøre det til et enten-eller. Tværtimod gælder det om også at have psykiatrien med, når man snakker om sundhedsvæsenet. Det er det, jeg egentlig undrer mig over at den her regering overhovedet ikke gør. Ikke med et eneste ord er psykiatrien nævnt, og det er da lidt tankevækkende. Jeg glad for, at ministeren synes, at det er problematisk med genindlæggelser i forhold til psykiatriske patienter. Men også i forhold til generel mistrivsel blandt unge og børn ser vi nye tendenser som stress og angst som noget, der er støt stigende blandt unge helt nede på folkeskoleniveau. Det kunne da være meget interessant at høre, hvad regeringens ambitionsniveau er på det område med henblik på at løfte netop den gruppe.
Kommentar:  Det håber jeg da så sandelig også de har fået. Det kunne lige have passet andet. Udgangspunktet må være, at borgerne får en god service og gerne en bedre service end den, de har nu. Hvis vi kan gøre det, er det fremragende. Men jeg skal bare lige høre ministeren: Står ministeren her i Folketingssalen og sådan set indrømmer, at den der ideologiske snak, der har været, om, at vi kunne komme meget længere på literen ved lige at sende noget i udbud, i virkeligheden har været mislykket, i den forstand at man så har fået prisen presset hen et sted, hvor det var urealistisk i forhold til at løbe rundt? Altså, man svigter nogle borgere, fordi der er usikkerhed – overlever firmaet, eller overlever det ikke? – men man får jo også lokket nogle private aktører ud på tynd is, for hvis de presser prisen og gør det så billigt, som man har foregøglet at det kunne lade sig gøre, jamen så er det svært at få det til at løbe rundt. Så de priser, kommunen havde oprindelig, var måske de rigtige.

Svar:  Næh, det, jeg siger, er det samme, som Dansk Folkepartis folketingsmedlem herre Jeppe Jakobsen siger, nemlig at vi skal lære af de bedste. Vi skal lære af de bedste, og der er jo kommuner, der har leveret glimrende service til færre midler, og som har sparet penge. Og hvis vi kan gøre det sådan, at vi som borgere får bedre service og som skatteydere kan slippe for at betale nær så meget, så har vi jo skabt en rigtig god løsning for alle. Det er herre Rasmus Prehn vel enig med mig i. Derfor handler det jo bare om, at vi skal sørge for, at det her kommer til at foregå på den bedst mulige måde. Det er derfor, at den her regering har taget et initiativ for at få evalueret den lovgivning, som spørgerens parti har været med til at indføre.
Kommentar:  Ja, det ville vi jo ikke vide præcis, hvis vi ikke havde fuldtidskontrol, også ved alle de mindre grænseovergange, hvilket ville kræve mange ressourcer og gøre politiets kontrol meget mere besværlig. I virkeligheden er vi i en situation, hvor vi med de grænseovergange, vi har åbnet, har sikret, at de grænseovergange, hvor i hvert fald turister hyppigst færdes over, er der åbent.

Svar:  Ministeren har jo før erkendt, at man har lavet fejl, som også fru Ulla Tørnæs var inde på. Vi har set det omkring rejsevejledningerne, der nu i huj og hast alligevel bliver inddraget, fordi man godt kunne se, at det nok ikke var en særlig klog beslutning, man havde truffet omkring rejsevejledninger. Vil det samme ske i forhold til at åbne de resterende grænseovergange, så vi i virkeligheden kan få en positiv melding her i løbet af den kommende tid, hvor man fra regeringens side i virkeligheden erkender, at det der med, at man begrænser en større indrejse i landet, slet ikke er aktuelt i forhold til at åbne de mindre grænseovergange?
Kommentar:  Jo, det er vi bestemt, og det er også derfor, vi arbejder indædt på at sørge for, at der er så få socialdemokratiske borgmestre som overhovedet muligt i Danmark. Altså, i det område af landet, hvor jeg kommer fra, Horsens, har vi socialdemokratisk styre – det er der, jeg er valgt – og vi har det også i Odder, og det er nogle af de kommuner, hvor man har valgt at nedlægge skoler og plejehjem. Der, hvor jeg kommer fra, der, hvor jeg bor – i Hedensted Kommune – har vi ikke lukket plejehjem, og vi har ikke gået ud og lavet dramatiske fyringsrunder og så videre, sådan som herre Rasmus Prehn siger. Nej, det, der er det grundlæggende, er selvfølgelig, at der er styr på økonomien, både den nationale økonomi og selvfølgelig også kommunernes økonomi. Derfor er det vigtigt, at kommunerne ved, hvor mange penge de har til rådighed. Det ved de ud fra, at vi hvert år laver en økonomiaftale mellem KL og de 98 kommuner og så med de til enhver tid siddende ministre. Det synes jeg egentlig er en sund måde at gennemføre de her ting på, så derfor vil jeg sige til herre Rasmus Prehn, at jeg selvfølgelig anerkender, at det er vigtigt, at vi har gode folkeskoler, men forudsætningen for det er altså også, at vi har en rigtig god og bæredygtig økonomi.

Svar:  Jamen hvis man netop ønsker en folkeskole i verdensklasse, hvis man satser på, at vores børn skal være kloge og innovative og dem, der kan skabe en bedre fremtid, er det så ikke det forkerte sted, der bliver sparet? For kommunerne giver udtryk for, at de ikke sparer der, fordi de har lyst til det, men at de sparer der, fordi de ikke har andre muligheder, og fordi de er presset på økonomien. Det er jo alle kommuner, der er presset på det her område, og som er nødt til at afskedige skolelærere og andre. Er det ikke et problem?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Hvis der er nogen, der ønsker at udtale sig, foregår det fra talerstolen. Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig?
Kommentar:  Tak for det. Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til forslaget fra Socialdemokratiet om, at Danmark ikke i udgangspunktet skal give udviklingsbistand til lande, der nægter at tage imod deres egne statsborgere, sådan som det fremgår af oplægget »Retfærdig og realistisk. Helhedsplan for dansk udlændingepolitik«, side 8, maj 2019, og kan ministeren oplyse nærmere om, hvordan det går med forslaget?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Som spørgeren også ved, er jeg meget optaget af at finde ud af, hvad der faktisk virker i udsendelsesarbejdet, og hvad der ikke gør. For jeg ønsker en udlændingepolitik og et udsendelsessystem, der faktisk virker. Har man ikke lov til at opholde sig i Danmark, skal man selvfølgelig rejse hjem. Det kan og skal der selvfølgelig heller ikke herske tvivl om. Vi har en klar forventning om, at de lande, som udlændingene kommer fra, samarbejder om at modtage deres egne statsborgere. Det gør de fleste lande heldigvis også. Men hvis landene ikke samarbejder, er jeg indstillet på at undersøge, hvad der er de relevante redskaber til at reagere over for de lande. Det kan være udviklingsbistand, visumrestriktioner eller noget helt tredje. Det vil jeg ikke tage stilling til, før vi kender omstændighederne for samarbejdet med det enkelte land. Som jeg forstår det, er der også forskellige former for udviklingsbistand. Der er for eksempel udviklingsbistand, som gives til humanitære organisationer i de pågældende lande, og så kan der være midler, der gives mere direkte til myndighederne. Det bør altså også indgå i overvejelserne, når vi diskuterer, hvordan udviklingsbistanden kan understøtte vores arbejde på migrations- og udsendelsesområdet på den ene eller den anden måde. Jeg bliver også nødt til at henvise til udviklingsministeren for en nærmere redegørelse for både opdelingen af udviklingsbistanden og overvejelserne bag. Men landenes samarbejde om at modtage deres statsborgere, kan heller ikke stå alene. Samtidig ved vi, at der er lande, der uanset vores reaktioner ikke ønsker at samarbejde, og derfor har jeg bedt mit ministerium se på, hvordan vi mest effektivt sikrer, at udlændinge, der ikke har ret til at opholde sig i Danmark, faktisk rejser hjem. For hvis udlændingene rejser selv, er det nu engang den bedste løsning både for dem og for os. Derfor vil jeg gerne have et hjemsendelsessystem, der er indrettet på en sådan måde, at vi får flest mulige til at rejse selv. Resultaterne af det arbejde forventer jeg, som jeg også allerede har nævnt i en anden sammenhæng, at kunne dele med jer i starten af det nye år.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af et flertal (S, DF, V, LA, RV og KF)? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Ønskes afstemning af ændringsforslag nummer 1-4, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Jeg gør opmærksom på, at afstemning om eventuelle forslag til vedtagelse udsættes til tirsdag den 6. december 2016. Skal vi lige have ro på? Så er det ordføreren for forespørgerne, fru Zenia Stampe, Radikale Venstre.
Kommentar:  Jeg går ikke ind for dødsstraf i Danmark, og hvis der skulle være nogen, som mener det politisk, skal jeg gerne være den, der stiller mig lidt længere frem og forklarer, hvad det er, jeg mener, og hjælper til at bevæge den danske befolknings holdning.

Svar:  Tak for det svar, justitsminister. Jeg er glad for præciseringen af, hvad det betyder. Jeg vil nu stadig væk mene, at når man læser citatet »politik handler om at gøre det, som folk mener, lidt før de selv ved, at de mener det«, ser det ud, som om det mest handler om at lefle for folkestemningen og ikke lede den, og det, vi har brug for i den her krisetid, og som regeringen på nogle områder har gjort og på andre områder ikke har gjort, er ikke at lefle for befolkningen, men det er at lede den i den rigtige retning og ikke glemme – det artiklen i øvrigt også handler om – nogle grundlæggende frihedsrettigheder, herunder retssikkerheden.
Kommentar:  Nu når vi måske ind til det centrale, i hvert fald det centrale i den tænkning, som henholdsvis transport- og bygningsministeren og nu også forsvarsministeren lægger for dagen, nemlig at det her handler om økonomi. Der vil jeg bare sige, uden at jeg sådan har indhentet konkrete tilbud, at det her kan gøres meget, meget billigt. Forsvarsministeren vil formentlig blive overrasket, hvis han undersøger, hvor billigt det kan gøres at indføre, at man kan slukke decentralt for de her ventilationssystemer. Men det her handler åbenbart for de to ministre om økonomi, og der spørger jeg så bare: Jamen hvilken beløbsstørrelse taler vi om, når det her også handler om tryghed, når det handler om at skabe nogle forhold, hvor menneskers sundhed ikke skal være på spil? Er økonomien virkelig styrende? Har det ikke større betydning, at mennesker i deres almennyttige boliger skal have tryghed – tryghed også ved de beredskabsmeddelelser, der udgår fra myndighederne? Altså, forsvarsministeren er den øverste ansvarlige for det her område og ender altså ud med at henvise til gold økonomi.

Svar:  Jamen jeg er sikker på, at jeg har en afvejning af de forskellige hensyn, man tager, når man skal stille sådan nogle krav, som ligger meget tæt op ad, hvad den tidligere regering har haft, i forhold til at ethvert krav også skal give mening, både økonomisk og i forhold til, hvad man egentlig opnår. Men tag en almindelig boligejer, der har et ventilationsanlæg. Det er jo også op til den enkelte i sådan nogle tilfælde, at man får slukket for det ventilationsanlæg. Derfor er mit budskab, at fordi man bor i en almennyttig bolig, er det ikke forbudt at have en dialog med den forening, man bor i, om, om det er noget, man skal håndtere, om det er noget, man vil finde en løsning på. Jeg er ikke enig med herre Troels Ravn i, at ethvert tænkeligt problem skal løses ved lovgivning, ved at der stilles krav fra myndighedernes side, som jo vil betyde, at man så pludselig vil få store udgifter i de almene boligforeninger – medmindre, selvfølgelig, herre Troels Ravn samtidig vil have et synspunkt om, at det skal staten betale for at man får ændret ude i hver eneste boligforening. Det sidste ville i øvrigt heller ikke overraske mig.
Kommentar:  Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet. Men helt overordnet kan jeg sige, at de store forandringer, der har været i folkeskolen de senere år, har været voldsomme for de voksne, og hvis de voksne har følt sig udfordret, jamen så har børnene måske også godt kunnet mærke det nogle steder. Og derfor er det meget vigtigt i det arbejde, regeringen har nu om folkeskolen, at der bliver ro helt ud i klasselokalet, for moderne børn har også brug for ro og gode rammer.

Svar:  Hvad tænker ministeren så om, at en læge, og vi skal selvfølgelig have respekt for en læge og for lægens faglighed, på så kort tid kan komme med så voldsom en konklusion? Det synes jeg faktisk at det er. Vi kan godt være enige om, at der har været voldsomme forandringer for både børn og voksne, men når en læge så siger det her, kan man jo spørge, hvordan lægen kan vurdere det efter en kort konsultation, men omvendt kan man sige, at lægen selv har registreret, at der er flere og flere, der har behov for en lægeerklæring. Så der er måske et lille misforhold. Men vi bør vel tage det seriøst, når en fagperson komme med sådan nogle ret alvorlige udtalelser.
Kommentar:  Grunden til, at jeg tager det her op, er jo netop, at Sverige igennem en årrække har været lige som et fluepapir for indvandring fra den tredje verden, hvor de jo altså i hobetal har søgt Sverige helt bevidst, fordi der har været nogle meget, meget lempelige asylregler og så videre og så videre Det, der bekymrer mig, er jo, at de på den måde – altså ved at de massivt er blevet til et indvandrerland om nogen – også indirekte bliver et transitland for det øvrige Norden. Når vi eksempelvis har siddet på Island til en session og den svenske statsminister Stefan Löfven har forsøgt at sige til de andre lande, at nu må de også tage en del af ansvaret, og at Sverige har taget sit og det ene og det andet, så må jeg sige, at der er opstået noget furore. For der var altså ikke ret stor forståelse for, at man har haft så fejlslagen en indvandringspolitik, og at man så, om jeg så må sige, prøver at tørre den af på nabolandene.

Svar:  Jeg kan sige, at regeringen fører sin udlændingepolitik, og jeg tror, vi vel langt hen ad vejen deler syn på, hvordan det skal føres. Der er selvfølgelig nogle nuancer, og Dansk Folkeparti ønsker indimellem også at gå lidt videre, end regeringen gør, og det er sådan set fair nok, for vi er jo to forskellige partier. Men jeg tror, vi langt hen ad vejen deler syn på tingene, og der må man bare sige, at vi har adskilt os lidt fra Sverige.
Kommentar:  Tak. Til at starte med vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at Dansk Folkeparti og Liberal Alliance på nogle træk er helt forskellige partier, som har forskellige udgangspunkter for at lave vores politik. Der, hvor vi så er ens, er jo i analysen af, at der sker kultursammenstød både på grundskoleniveau og ude på ungdomsuddannelserne, som også hidrører fra religiøse konflikter, altså simpelt hen værdier, måder at agere på, som er helt forskellige alt efter det værdimæssige ophav, man har. Så den analyse er vi enige om. Hvad skal man så gøre? Jeg er også enig i, at elevråd jo ikke bare løser alt det her. Og det, vi så kan mødes om at drøfte: Hvad er det så for nogle yderligere tiltag, vi, begge parter – Liberal Alliance og regeringen som en helhed og Dansk Folkeparti – kan stå på mål for? Og der er jeg sikker på vi godt kan finde nogle tiltag, som kan styrke grundelementerne både i vores grundskole og på vores ungdomsuddannelser og pudse dem af, sådan at vi står stærkere i de kultursammenstød, som faktisk finder sted.

Svar:  Det vil jeg selvfølgelig håbe kan lade sig gøre. For det, som jeg er bange for at man mister i den her proces, er den grundlæggende forståelse af, hvad det er, der er på spil, altså at det er de her to forskellige menneskesyn, der støder sammen, samt ideen om, at når man har en lovreligion, så må mennesker ikke bestemme reglerne. Det vil sige, at det i sidste ende er en religiøs konflikt, vi har. Det kan man tydeligt se på de undersøgelser, der er lavet, af, hvad det er, problemerne går ud på. Og derfor er det også sådan, at når vi skal sætte ind over for dem, er vi nødt til at bruge den viden, og det er der, jeg synes der mangler noget. Vi er nødt til at sige, at alle elever skal have den her viden og kunne opnå den her forståelse af, at det er et religiøst problem, vi står over for – og så selvfølgelig også indføre nogle tiltag, som kan dæmpe den negative indflydelse, som en religiøs adfærd, der er i modstrid med den normale danske adfærd, medfører.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 106 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ingen beder om ordet. Vi går til afstemning.
Kommentar:  Jamen ud over det, jeg har svaret tidligere, så kan jeg jo ikke lade være med at trække venligt på smilebåndet over, at Enhedslisten mener, at hvis det kampfly, vi vælger, ikke er tilstrækkelig stærkt som territorialforsvar, så har vi vitterlig problemer. For det er jo et interessant synspunkt, når de egentlig samtidig mener, at vi slet ikke skal have noget kampfly. Så hvis man virkelig lytter efter, kan man altså godt blive en smule forvirret. For er det vigtigt for Enhedslisten, at vi har et kampfly, der kan sikre vores luftrum, hævde vores territoriale forsvar, eller skal vi ikke have et kampfly? Det kan man blive noget forundret over. Det, jeg vil sige, er, at det bliver flyene, alle tre kandidater også vægtet på, og derfor vil det jo også fremgå af evalueringsrapporten, og dermed vil den også kunne blive grundlag for en god debat og en debat, som jeg tror kun vil blive bedre af, at den bygger på noget fakta.

Svar:  Jamen så vil jeg gerne understrege, at det, som Enhedslisten først og fremmest har et problem med, er, at vi ikke mener, Danmark skal  tage ud at bombe i verden. Og det, man lige præcis er i gang med at købe her, er et bombefly. Diskussionen om at håndhæve forsvaret af dansk luftrum synes jeg sådan set er meget relevant, og det undrer mig meget, at forsvarsministeren ikke tager det her mere seriøst, for der har været rejst en meget, meget alvorlig kritik. Jeg ville i øvrigt gerne selv have haft spurgt Lockheed Martin om det. De skulle være kommet på fredag, men vi har lige hørt, at de bliver forhindret i at komme af det amerikanske forsvarsministerium eller den amerikanske regering, har jeg forstået. Hvad mener ministeren om, at vi ikke får mulighed for at høre producenternes egen udlægning af det her?
Kommentar:  Jeg kan heller ikke helt genkende billedet af, hvor mange gange man skal klikke sig frem for at få informationen. Jeg synes, det her er et meget vigtigt emne, som vi skal tage alvorligt, og jeg mener, vi får rådgivet på de to nævnte hjemmesider for henholdsvis IT- og Telestyrelsen og Datatilsynet. Angående disse som for alle mulige andre hjemmesider under ministeriet er vi selvfølgelig løbende opmærksomme på måden, vi kommunikerer på, men jeg vil nu fastholde, at vi stiller den nødvendige rådgivning og vejledning til rådighed.

Svar:  Tak. Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med Venstres it-ordfører i, at vi bør have et nyt domæne, hvor krænkelser og mobning blandt unge minimeres?