kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Til det vil jeg sige, at der jo er flere tusinde mennesker i Danmark, som er udlændinge, og som kun har et opholdsgrundlag i Danmark, fordi de har et arbejde. Hvis de siger det arbejde op, skal de ud, for deres opholdstilladelse er knyttet til, at de er i beskæftigelse. Og det er der ikke noget nyt i – sådan er det for tusindvis af mennesker i dag, og sådan vil det også være i fremtiden.

Svar:  Men det nye er jo, at nu kan folk, der er her på asylgrundlag, fortsætte med at blive i Danmark. Grunden til, at de har fået ophold, er, at de er flygtet fra krig, klimaforandringer eller andet. Det er ophørt; de har ikke længere opholdsgrundlag i Danmark. Det kan være, at de har et lavtlønsjob. Det kan være, at de kører ud med pizzaer, det kan være, at de laver noget andet, som er et lavtlønsjob, og så kan de få lov til at blive i Danmark, ene og alene på den baggrund, at de kan fortsætte med – for at blive i det billede – at køre ud med pizzaer. Den dag, pizzabageren siger til dem, at de ikke kan fortsætte med at køre pizzaer ud, skal borgerne sendes hjem. Derfor er det her jo en markant lempelse af udlændingepolitikken. Det er jo ikke erhvervspolitik, og det er vel heller ikke fair over for de mennesker, som kommer så voldsomt i lommen på deres arbejdsgiver.
Kommentar:  Med den stigning, som Socialdemokraterne lægger op til, tror jeg ikke at vi vil kvæle dansk landbrug. Omvendt mener jeg heller ikke, at det her lovforslag med en kæmpe skattelettelse vil hjælpe dansk landbrug. De økonomiske vismænd siger det: 500 million kroner, der skal fordeles mellem 14.000 landmænd, er ikke det, der løser problemerne i dag. Et forgældet dansk landbrug, der har en samlet gæld på 350 milliard kroner, skal have helt andre håndsrækninger fra Venstre, hvis Venstre virkelig vil hjælpe dansk landbrug. Så desværre, jeg tror ikke på, at det her hjælper dansk landbrug til at komme på ret køl igen.

Svar:  Tak. Jamen det er jo tydeligt – og det er så også fair nok – at man står fast på de synspunkter, man nu bringer til torvs. Men jeg hæfter mig ved, at den socialdemokratiske ordfører selv lægger lidt vægt på, at landbrugserhvervet nu er oppe på en gældsbelastning på 350 milliard kroner Det indikerer ligesom, at der er behov for et godt øje på, hvordan vi kan få den her sektor hjulpet med ind i fremtiden. Og så er det jo faktisk en ren knockout at komme og sige: Jamen I har problemer i forvejen, nu giver vi jer lige et ekstra problem, endda et meget stort problem, ved at lægge ekstra skatter oveni. Så jeg vil gerne spørge en gang til: Hvordan vil man prøve at forklare 140.000 danskere, hvis job er afhængige af det her, at man nu rammer dem direkte på deres erhverv med øget beskatning?
Kommentar:  Hvis jeg kunne kigge ind i fremtiden, kunne det godt være, jeg skulle ned at købe nogle lottokuponer i stedet for at stå her. Men essensen er, at jeg tror, at når man ser de næste ghettolister, som det hedder, der kommer den 1. december, vil vi se, at der er flere, som er kommet i arbejde – en større procentdel af dem, som bor i udsatte boligområder. Men det er jo bare, hvad jeg tror. Det har jeg ingen viden om. Men det, vi i hvert fald kan se i blandt andet den kommune, som spørgeren selv kommer fra, er, at hvis man tager til Skovgårdsparken for eksempel, som står på det, man kalder den almindelige ghettoliste, så er der flere, der er kommet i arbejde hen over de sidste par år. Det skal vi da være glade for.

Svar:  Det er jeg jo rigtig glad for at ministeren har bemærket. Men samtidig undrer det mig lidt, at man kan have en forventning om, at flere vil være kommet i arbejde. For i regeringens eget finanslovsudspil står der jo netop, at de her ydelser vil have en negativ konsekvens for arbejdsudbuddet. Hvordan hænger det sammen?
Kommentar:  Altså, nu handler det jo ikke om, hvad jeg skal anerkende. Det handler om, at der er blevet udtrykt nogle synspunkter i debatten, som ministeren forholder sig neutralt til, og så er det rigtigt, at vi har haft en mulighed for at overrule det og sige, at vi agerer på det. Fru Mette Frederiksen må jo selv om, hvilke standarder hun, når den dag måtte komme, vil indføre. Jeg har selv den holdning i forhold til mine ministre, at hvis jeg ikke selv mener, at de har gjort noget, som er angribeligt, så lægger jeg mig ikke bare uden videre nederst Sådan er jeg nu skruet sammen, og det kan overhovedet ikke bruges til at sige noget som helst om, at jeg ikke respekterer demokratiet. Jeg syntes, det klogeste at gøre i situationen var at se, om den tillid, der var tabt, kunne genoprettes. Jeg ønsker sådan set at stå vagt om mine ministre, og så har jeg heller ikke en ambition om at slå historiske rekorder i, hvor mange der skiftes ud. Hvad angår det andet, kan jeg bare sige ...

Svar:  Jeg tror, man må sige det sådan, at statsministeren her i virkeligheden fortæller meget om sin opfattelse af både sig selv og Folketinget. For det er nu engang sådan, at det er et flertal i Folketinget, der afgør, om der er tillid til ministeren eller ej, og den mistillid var udtrykt. Så er det jo ikke et spørgsmål om, at der er en diskussion om synspunkter – der var et flertal i Folketinget, der havde udtrykt, at man ikke længere havde tillid til en minister, og en statsminister, der som udgangspunkt valgte at sidde det overhørig. Så må vi desværre fortsætte diskussionen om kontanthjælpsloftet, for det er stadigvæk, synes jeg, besynderligt, at det er et ændringsforslag fra Socialdemokratiet, der i Folketingssalen afgør, om mennesker med funktionsnedsættelser kan oppebære både en livsindkomst og et indtægtsgrundlag og samtidig kan betale deres husleje. Hvorfor kræver det et ændringsforslag? Hvorfor kan regeringen ikke selv tilrettelægge sin politik, så den også tager hensyn til mennesker med handicap?
Kommentar:  Jeg slutter afstemningen. For stemte 103 (V, S, DF, RV, SF, EL, KF, ALT og SP), imod stemte 5 (LA), hverken for eller imod stemte  0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet. Så går vi til afstemning om lovforslagets endelige vedtagelse nu.
Kommentar:  Jeg er enig i, at man kan gå i gang, når man har skabt et overblik over, hvilke forskellige redskaber man kan bruge. Og hvis man kan sige, at den her indsats virker og den ikke koster for meget, altså hvis der er gennemført konsekvensberegninger, så kan man i min verden gøre det. Men det er ikke ensbetydende med, at man skal melde nogle mål ind til EU og siger, at det her ønsker man at opnå inden for en bestemt periode. Jeg synes, at man skal tage de skridt, men nu kan tage og forklare og forsvare, i stedet for at man blot hælder noget ud og siger, at vi bare skal i gang. Uanset hvad vi egentlig får gjort, skal vi bare i gang. Næh, det skal være på et sagligt og fagligt grundlag, man skal gå i gang.

Svar:  Skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkepartis ordfører ikke mener, at der er nogen indsatser, som man allerede på nuværende tidspunkt mener er fagligt velbegrundede? Mener DF ikke, der er noget, man kan tage fat på nu, noget, som man vil kunne gå i gang med i 2015? Altså, er det et stort spørgsmålstegn? Det er bare det, jeg spørger om. Eller kan Dansk Folkeparti pege på nogle ting, vi godt kan gøre allerede i 2015?
Kommentar:  Det er kun rigtig glædeligt. Jeg vil stadig væk gerne lige have noget præciseret en anelse. Ministeren siger, at man netop er færdig med arbejdet, og at det her vil træde i kraft den 1. juni. Jeg hører det ikke, som om der er sendt noget ud til politiet i dag. Så igen vil jeg sige, at vognmændene ved, hvor de skal spørge, men lige nu får de nej. Så hvornår vil de kunne spørge igen og få et ja? Det kunne være rigtig rart lige at få en helt klar bekræftelse på, hvornår det er.

Svar:  Jeg sagde lige før, at den træder i kraft den 1. juni 2016.
Kommentar:  Det er jo så præcis det, vi får afdækket ved den dialog og det initiativ, jeg beskrev i min besvarelse. Men rent strukturelt synes jeg det forholder sig ganske enkelt: Der er ganske stor forskel på at være forpligtet til at modtage al sin post fra det offentlige i en digital postkasse, også den post, man ikke ved er på vej, om man så må sige – det er jo det, der er tilfældet med den her type henvendelser – og så at kunne betjene de simpleste digitale selvbetjeningsløsninger, sådan som man jo også gør for mange borgeres vedkommende i den, om man så må sige, private del af ens tilværelse, for eksempel med netbank, rejsebestillinger, nethandel og alt muligt andet.

Svar:  Vil ministeren tage initiativ til at sikre, at borgere, som er fritaget for digital post, også automatisk fritages for at anvende de obligatoriske digitale selvbetjeningsløsninger?
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Inden jeg starter afstemningen, vil jeg bede jer hver især kigge efter, om der står korrekt navn i jeres afstemningspanel. Det ser det ud som om der gør. Så vil jeg starte afstemningen. Der foreligger tre forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 12 af Rasmus Stoklund (S) og Halime Oguz (SF), og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 52 (S, RV, SF, EL og ALT), imod stemte 34 (V, KF, LA og Susanne Zimmer (UFG)), hverken for eller imod stemte 11 (DF og NB). Forslag til vedtagelse nummer V 12 er vedtaget. ( Ved en fejl blev endnu en afstemning sat i gang, men den blev afbrudt ). Vi har haft lidt problemer med afstemningen, men det første forslag til vedtagelse er vedtaget, så vi har sluttet afstemningen. Derfor er forslag til vedtagelse nummer V 11 af Marie Krarup (DF) og Mette Thiesen (NB) og forslag til vedtagelse nummer V 13 af Morten Dahlin (V), Marcus Knuth (KF) og Henrik Dahl (LA) bortfaldet. Forespørgslen er afsluttet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der vil udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg vil sige tak til ministeren for det svar. Ministeren kommer jo ikke uden om, at det er et område, hvor der er vækst; der kommer flere asylansøgere ind, der kommer flere ind, der er asylshoppere. Undrer ministeren sig ikke en smule over, at de lige vælger Danmark som destination? Det er jo sådan, at når man er asylansøger, bliver man ikke – og det er der nogle der tror – buret inde et eller andet sted, mens ens asylsag bliver behandlet. Man får i Danmark og i alle andre EU-lande lov til at bevæge sig frit rundt, men man skal dog som udgangspunkt blive i det land, hvor man har søgt om asyl, ellers bliver man som sagt sendt tilbage. Det er Dublinforordningen, som ministeren også refererede til. Men der er alligevel mange, som vælger at bevæge sig til Danmark, selv om de har søgt om asyl i et andet land. Undrer ministeren sig ikke over, hvordan det kan være? Kunne det være, fordi ministeren sammen med Enhedslisten har gjort det mere behageligt, lettere, at være asylansøger i Danmark end for eksempel i Tyskland, og det er der så nogle, der udnytter til at komme til Danmark og begå kriminalitet?

Svar:  Jeg har stor forståelse og respekt – nogle gange i hvert fald – for herre Karsten Lauritzens retoriske evner, men det hjælper altså ikke, at man forsøger at tegne et fejlagtigt billede flere gange og forsøger at foregøgle den danske befolkning, som sidder og kigger på det her, at der under den nuværende regering skulle være ændret i reglerne for at få asyl i Danmark. Det er der ikke. Hvad angår, at antallet af asylansøgere stiger, kan man eksempelvis kigge over på den anden side af sundet til Sverige, og så kan man se, hvordan udviklingen er der. Man kan se i andre europæiske lande, at udviklingen også der er sådan. Hvad kan det hænge sammen med? Det kunne eksempelvis hænge sammen med, at der lige uden for Europas døre er gang i alvorlige konflikter og krige, som selvfølgelig påvirker asylstrømmene. Sådan har det gjort i alle år, og det vil det temmelig sikkert også blive ved med. Danmark skal tage sin del af det, særlig når det handler om, at dem, der søger om asyl og har behov for asyl, selvfølgelig skal have asyl i Danmark. Men dem, der udnytter systemet, dem, der kommer her under dække af at ville begå kriminalitet, dem, der ikke har noget opholdsgrundlag i Danmark, skal ud igen, og det er der, hvor regeringen som sagt har forstærket indsatsen.
Kommentar:  Hvad mener ordføreren om, at den danske udenrigsminister annullerede den samarbejdsaftale, som blev indgået imellem Grønland og Færøerne og Island her forleden?

Svar:  Jeg er ikke enig i den danske udenrigspolitiske tilgang i den her sag. Jeg tror, at det vestnordiske samarbejde, som Grønland, Færøerne og Island har haft gennem mange år, har båret mange gode resultater med sig og fået styrket regionen. Frihandelsaftalen, Hoyvíkaftalen, mellem Island og Færøerne er jo også et godt eksempel på, hvordan to lande kan samarbejde fortrinligt også på det plan. Men jeg synes også, at man i stedet for at kritisere den skal have en tilgang, der siger, at man støtter op om de initiativer, der gør regionen i Vestnorden stærkere.
Kommentar:  Jeg synes ikke helt, at jeg fik svar på mine spørgsmål, så jeg vil konkretisere det lidt. Hvad er grunden til, at Dansk Folkeparti slet ikke nævner, at høringssvaret fra Danske Handicaporganisationer udtrykker overordentlig bekymring for de konsekvenser, det vil få for mennesker med alvorlige handicap? Det er så alvorlige konsekvenser, at de bliver nødt til at være på et hjem, og der er mennesker med handicap, der får praktisk bistand og pleje i hjemmet, som kan stå i den situation, at de end ikke får en afgørelse, som de kan klage over. Det undrer mig voldsomt, at Dansk Folkeparti har den opfattelse, at mennesker med handicap er ligegyldige i en lovgivning, hvor de oven i købet er nævnt som et delelement i loven.

Svar:  Det, fru Anne Baastrup forsøger at skyde Dansk Folkeparti i skoene, nemlig at vi er ligeglade med de handicappede, må folk jo vælge at tro på eller lade være med at tro på. Hvis man kigger på nogle af de initiativer, som Dansk Folkeparti har fået gennemført på handicapområdet, mener jeg at kunne godtgøre, at Dansk Folkeparti i den grad sætter fokus på handicappedes vilkår. Vi har blandt andet været med til at lave en ungdomsuddannelse til unge handicappede. Det var der ikke, før Dansk Folkeparti fik mulighed for at øve indflydelse på en regering i Danmark. Vi har nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på, om vi også skal have en videregående uddannelse for handicappede. Der er også en lang række andre initiativer. Der er et lovforslag på vej gennem Folketinget, som giver forbedringer til handicappede. Det lovforslag, som vi står med i dag, handler om at finde en balance mellem de regler, som vi fastsætter herinde fra Folketingets side, og det kommunale selvstyre. Vi har i lang tid fra Dansk Folkepartis side sagt, at vi ikke mener, at den der noget nær religiøse afbureaukratiseringsdagsorden ubetinget er god. Men vi har jo sådan set hørt, at både SF, Socialdemokraterne, regeringen, kommunerne og stort set alle andre har sagt: Lad os nu afbureaukratisere; frigiv nogle midler ude i kommunerne. Det er så det, vi nu gør.
Kommentar:  Altså, hvad angår penge, der er fundet ved stramninger på asylområdet, som den tidligere regering, SR-regeringen med De Radikale, foreslog, er det så det råderum, der nu bliver talt om vi skal bruge? Er det det råderum, som SR-regeringen ville skabe, da man sagde, at der skal gå 1 år, før man kan blive familiesammenført, så børn i krigszoner ikke kan blive familiesammenført med deres forældre? Er det det råderum, man ville skabe, da man sagde, at man ville skære i ulandsbistanden? Og det blev kun en mindre besparelse, fordi SF og Enhedslisten gik ind i det. Er det den finansiering, man nu er så bekymret for? Jeg kan godt love, at SF ikke kommer til at stemme for forringelser, men det er altså ikke unormal praksis, at man laver en aftale, der bliver finansieret på en finanslov. Det har De Radikale gjort tusind gange.

Svar:  Jeg tror, at vi skal holde os til, at den normale praksis, når man laver politiske aftaler, er, at de partier, der ønsker at investere i et område, også finder pengene til at gøre det. Det eneste, som jeg sådan set beder om – og det gør jeg i al sagtmodighed, og så kan vi diskutere vores øvrige økonomiske politik på et andet tidspunkt – er bare, at SF og Alternativet lover resten af oppositionen og den danske befolkning, at pengene ikke bliver fundet via de forringelser, som den nuværende regering agter at gennemføre med et andet flertal.
Kommentar:  Det er jo så et politisk udtryk for, hvordan man ser tingene, og det synes jeg er helt fair. Men det, man kan sige omkring selve det her med prioriteringen, hvilket ligesom bliver antydet i spørgsmålet, altså hvordan det bliver grebet an, er, at man jo bare kan konstatere, at tungvognskontroller er et blandt flere midler, som vi har til at sikre overholdelsen af love og regler omkring transportsektoren. Det, der er muliggjort i forhold til de seneste års prioriteringer, er jo, at man har styrket politiindsatsen mod social dumping og ulovlig cabotagekørsel blandt andet med bistand fra Arbejdstilsynet og SKAT i forbindelse med de her kontrolarbejder. Og i den flerårsaftale for politiet, som er indgået, og hvor anklagemyndigheden og politiets økonomi blev behandlet frem til 2019, skal den indsats altså samlet videreføres. Det kontroltryk, man havde i 2015 i forhold til politiets indsats mod for eksempel ulovlig cabotagekørsel, er altså 5.000 kontroller, man foretog i 2015, og det forventer man også at gøre i 2016. Så noget sker der jo i hvert fald.

Svar:  Ja, jeg indrømmer naturligvis, at spørgsmålet ligner meget det første spørgsmål. Det første spørgsmål var meget konkret udtrykt. Men jeg læser det op, og så tager vi en kort runde om det også. Er ministeren af den opfattelse, at den mest effektive form for tungvognskontrol, hvor formålet er at afsløre og sigte de vognmænd og chauffører, der overtræder diverse love og regler, herunder cabotagebestemmelserne, nemlig de såkaldte multikontroller, gennemføres ved at offentliggøre kontrolaktionen på forhånd?
Kommentar:  Nogle gange står man i Folketingssalen og får egentlig snakket sig lidt væk fra hinanden, og det var vi lidt ved at gøre tidligere. Men jeg tror, og jeg kan jo høre på Venstres ordfører, at vi er meget, meget enige om formålet, og derfor vil jeg egentlig gerne bare helt konkret og helt kort høre fra Venstres ordfører, hvad det er i det her forslag, som man fra Venstres side ikke kan støtte.

Svar:  Jamen det har jeg jo redegjort for, men jeg gør det gladelig igen: Norge er det eneste land, som er implementerende, hvilket man lægger op til her, og jeg vil vove den påstand, at når Norge er det eneste land, er det, fordi man har sekretariatet liggende der. Det, der er formålet med initiativet, er jo det, der foregår i udviklingslandene, og så vil jeg sige, at så er det misforstået at komme med en argumentation om, at Danmark skal være implementerende. Så må jeg sige, at jeg synes, der er de her undertoner af, at man mistænker danske multinationale selskaber for ikke at opføre sig ordentligt i udviklingslandene, og det ligger der ikke noget bevis for. Der er en række andre landes multinationale selskaber, som ikke opfører sig ordentligt, og hvor der er bevis for, at de ikke gør det, men så skulle man rette kritikken mod dem i stedet for at rette kritikken mod A.P. Møller – Mærsk A/S og DONG Energy A/S, som jeg må sige at jeg får indtryk af at man gør i det her beslutningsforslag.
Kommentar:  Om det er ungt demokrati eller gammelt demokrati, står vi alle sammen over for den samme ting, og det er, at vi respekterer flertallets beslutning. End of story! Jeg vil også gerne spørge lidt til IA. Rigsfællesskabet har en fælles holdning, hvad angår sikkerhedsmæssige og udenrigspolitiske spørgsmål, som vi i fællesskab skal finde en løsning på. Har IA noget imod det forslag, som er fremkommet, og som netop skal sikre, at vi følger de retningslinjer, som det danske kongerige skal følge i henhold til internationale standarder?

Svar:  Fra IA's side synes jeg, det er vigtigt at pointere, at demokrati også handler om at respektere befolkningen, og det er der, hvor jeg synes der er en udfordring i forhold til bare at sige, at det er et spinkelt flertal, som bare tromler en beslutning igennem. Vi ved, der er rigtig mange familier i Sydgrønland, i Narsaq, som har rigtig, rigtig store bekymringer, og at det her spørgsmål også splitter familier og splitter befolkningen i Sydgrønland. Så jeg synes også, man skal tage befolkningens bekymring alvorligt.
Kommentar:  Så er det jo også, som jeg tidligere har nævnt, sådan, at hvis man i budgettet, fordi man rent faktisk skal aflevere de her penge i omprioriteringsbidrag, har lavet besparelser på ældreområdet, så er den del af værdighedsmilliarden, som kommunen får, med til det. Så er det rigtigt, som ministeren siger, at det bliver lagt oveni, men hvis det bliver lagt oven i noget, der er mindre, når man jo status quo, som jeg nævnte i mit tidligere spørgsmål.

Svar:  For det første vil jeg gerne gentage: Kommunerne har ikke sparet på ældreområdet i 2016. Værdighedsmilliarden har som forudsætning, at midlerne her fra 2016 skal lægges oven i det serviceniveau, som kommunerne har fastlagt i deres budgetter – budgetter, der blev vedtaget, inden finansloven blev vedtaget. Dermed ligger der den indbyggede forudsætning i værdighedsmilliarden, at den skal udmøntes på en sådan måde, at den går til aktiviteter på ældreområdet, som ligger ud over de vedtagne budgetter, og som understøtter enten nye aktiviteter eller en udvidelse af eksisterende aktiviteter på ældreområdet i den enkelte kommune.
Kommentar:  Regeringen har ifølge Klimarådet satset alt for stort på ccs, altså det her med at støvsuge CO 2  ud af luften og putte det ned i jorden. Det lyder lidt som science fiction, og det er det jo også set med nutidens briller. Ingen ved, om det reelt bliver til noget, og om det kan betale sig. Er ministeren enig i den kritik? Altså, er ministeren enig i, at vi ikke aner, om vi kommer til at suge CO 2  ud af atmosfæren i fremtiden i en grad, som har nogen betydning i forhold til at redde klimaet?

Svar:  Nej, det er jeg dybt uenig i. Altså, der er suget millioner af ton CO 2  ud af atmosfæren og puttet ned i undergrunden rundtomkring i verden. Så det er ikke, fordi teknologien ikke er der. Det er bare for dyrt endnu, så vi skal have den udviklet. Dertil må jeg nok også sige, at hvis ikke det lykkes for os, ja, så er vi rimelig ilde stedt, fordi også FN's klimapanel siger i deres fremskrivning, at det her er et nødvendigt virkemiddel, hvis vi skal holde temperaturstigningen under 1,5 grad – de taler faktisk om negativ udledning, og det vil sige, at man kobler ccs til afbrænding af biomasse eller noget tilsvarende. Jeg opfatter nu i øvrigt heller ikke Klimarådet som værende imod ccs.
Kommentar:  Jamen kunne det ikke være en oplagt mulighed så at sige, at nu hvor vi føler os mere truede, end vi har gjort før, så fremskynder vi den her afstemning om retsforbeholdet? Det kan man jo godt ifølge europaaftalen. Der er ikke noget til hinder for det, den skal bare senest være i marts 2016. Kunne man så ikke, når følgegruppen er færdig, fremskynde den her afstemning, så vi er sikre på ikke at ryge ud af Europol?

Svar:  Jamen jeg går ud fra, at Venstre bakker op om den politiske aftale om Europol og omdannelsen af retsforbeholdet til en tilvalgsordning, som netop er indgået. Den respekterer vi i hvert fald fra regeringens side, og derfor følger vi den plan, der ligger, men det er fuldstændig afgørende for os som regering, at Danmark fortsat kan være en del af Europol. Det er jo sådan set det, der har dannet grundlag for, at vi overhovedet har lavet en europapolitisk aftale på det her felt.