kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at vores børnehaver og vuggestuer først og fremmest skal være opbevaring af børn, mens forældrene går på arbejde, eller at vuggestuer og børnehaver først og fremmest skal have fokus på at give gode rammer for et godt børneliv?

Svar:  Tak for det spørgsmål. Jeg er meget glad for lige præcis at blive stillet det spørgsmål. Jeg tror nemlig ikke, som jeg også forsøgte at sige før, at der har været en regering tidligere, der har haft så meget fokus på dagtilbuddene og på at skabe gode rammer for børn i dagtilbud. Det er nemlig den her regering, der for eksempel har taget initiativ til, at alle dagtilbud systematisk skal arbejde med læring gennem de pædagogiske læreplaner. Det var i erkendelse af, at vuggestuer og børnehaver ikke blot skal være opbevaring og pasning. Det skal være tilbud, der understøtter børns udvikling og læring. Undersøgelserne har jo altså også vist, at pædagoger, ledere og kommuner er meget tilfredse med læreplanerne, og at læreplanerne netop har medvirket til fagligt at løfte området. Samtidig bidrager læreplanerne til, at børn bliver bedre forberedt på overgangen til skolelivet. Det er også den her regering, som har afsat 2 milliard kroner ekstra til området i en 4-årig-periode. Pengene er blandt andet brugt til at få sat fokus på sprog og børnemiljø i dagtilbuddene. De er brugt på udvikling af bedre metoder til arbejdet med blandt andet udsatte børn og idræt i dagtilbud og massiv opkvalificering af personalet. Det er alle initiativer, der har en blivende effekt på dagtilbudsområdet. Det er også den her regering, der har taget initiativ til, at alle børn i daginstitutionerne skal have et sundt frokostmåltid som en del af dagtilbudsydelsen, og regeringen her har altså således gennem de seneste år haft markant fokus på at skabe bedre indhold og rammer i dagtilbuddene og dermed i den grad understøttet dagtilbuddenes rolle i forhold til netop at sikre det gode børneliv. Der er jo fulgt penge med hver gang. Kommunerne har fået de nødvendige økonomiske rammer for for eksempel at gennemføre læreplanerne, sprogvurderingerne, børnemiljøvurderingerne og frokostmåltidet. Og som nævnt tidligere lægger vi nu med regeringens afbureaukratiseringsudspil op til at fjerne en del af formkravene på dagtilbudsområdet og giver dermed kommunerne en øget frihedsgrad til at tilrettelægge indsatserne efter lokale behov. Dermed frigives der altså tid til kerneydelsen.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Vi følger jo den generelle lovgivning i forhold til mærkning, og jeg har ikke noget specielt ønske om at skulle ændre på det. Vi er i regeringen optaget af, at forbrugerne kan tage åbenlyse og klare valg, og nogle er modstandere af halalcertificeret kød, andre er ikke, og det frie valg står danskerne jo med, og det mener jeg også er fuldstændig i overensstemmelse med de principper, der er i det europæiske princip.

Svar:  Jeg synes ikke, jeg blev så meget klogere, men for lige at spole tilbage til det, der blev sagt i første omgang, er det jo fuldstændig korrekt, at kristne danskere og andre danskere har friheden til at vælge at spise det, de har lyst til. Men det må jo så også betyde, at man har friheden – og måske endda retten – til at fravælge noget, som man ikke har lyst til, og der er det, at jeg og en del andre danskere har meget, meget vanskeligt ved at navigere i halaljunglen, hvis vi nu skal kalde den det. For ganske mange af de kødprodukter og i øvrigt også andre produkter, som rent faktisk er halalprodukter, er netop ikke mærket med halalmærket, og derfor går man meget nemt galt i byen. Altså, selv om du vælger en oksefilet, som ikke har halalmærket, så kan det ganske udmærket være halalslagtet alligevel. Finder ministeren det i orden? Vil ministeren ikke være med til at sikre forbrugerens frie valg?
Kommentar:  Jeg er faktisk ikke enig med spørgeren i, at vi ikke når i mål. Nu er det svært at sige helt præcist, hvor stor mankoen er, men vurderingen er jo for øjeblikket med de beregninger, der er, at den ligger et sted mellem 32 og 37 million t i perioden fra 2020-2030. Med regeringens udspil, hvis vi tager transportdelen med, når vi en reduktion på 32 million t i 2030. Der er usikkerhed om nogle af elementerne, og der er også usikkerhed om, hvor stor mankoen er. Med det udspil, der ligger, løser vi den her opgave, 2 år før vi skal i gang med opgaven, og 12 år før vi skal være nået i mål. Det synes jeg faktisk er ganske godt. Men det er også klart, at der løbende bliver brug for flere initiativer, og derfor ligger der også i regeringens klimaudspil, at vi både i 2022, 2024 og 2027  skal lave det, der hedder stoptjek, hvor vi skal vurdere, hvor langt vi er kommet, hvor stor udfordringen er, og om der er brug for yderligere initiativer. Og bliver der brug for yderligere initiativer, vil vi ikke holde os tilbage med at komme med dem.

Svar:  Men nu bliver vi lige nødt til at få noget helt på det rene. Jeg står her med en side fra Klimarådets rapport, og der kan man jo tydeligt under den søjle, der hedder yderligere tiltag, se, at det er der behov for, hvis vi skal nå i mål i forhold til reduktionsbehovet. Det skriver Klimarådet jo selv i deres rapport. Før sagde ministeren, at man ikke var uenig i de beregninger, der lå til grund for Klimarådets rapport, så er ministeren enig med Klimarådet, i forhold til om der er behov for yderligere initiativer, eller er ministeren ikke enig med Klimarådet? Og hvis der er behov for yderligere initiativer, hvorfor kan vi så ikke få at vide, hvad de skal være? Hvorfor skal det være en eller anden form for skuffeplan?
Kommentar:  Men ministeren kommer stadig ikke med nogen tal. Ministeren vil stadig ikke svare på, hvor mange der rent faktisk bliver ramt af det. Ministeren siger, at de ikke vil se det på deres lønseddel. Det er da tankevækkende, at det her med fri telefon – at regeringen vil ophæve den regel, vi har lavet om fri telefon – ikke kan ses på lønsedlen. Mener ministeren, at der slet ikke er nogen, der har fri telefon skrevet på som en del af deres lønseddel?

Svar:  Det, jeg sagde, var, at man ikke vil opleve højere skatter på sin lønseddel som følge af det, regeringen har foreslået. Og det er jo rigtigt. Det er også rigtigt, at hvis man køber en plastikbærepose, vil man opleve en stigning, kan man sige, i prisen på en plastikbærepose. Det vil man gøre. Det er klart. Men det afhænger jo af, om man køber den. Der er mange, der har muleposer med og alt mulig andet, og det synes jeg er rigtig godt, for det er da med til at styrke miljøet. Men grundlæggende er regeringens skattepolitik den, som jeg har nævnt her, altså at ingen danskere vil opleve højere skatter på deres lønseddel med regeringens finanslovsforslag. Det synes jeg er helt fair – selvfølgelig synes jeg, det er fair – og det er det, som jeg har fremlagt her.
Kommentar:  Jeg synes, det var en uheldig disponering, for vi har i høj grad brug for at udvikle et regionalt samarbejde ude i Nordatlanten og op mod Arktis. Og jeg ser det sådan, at vi efterhånden har udviklet nogle spidskompetencer og nogle færdigheder og også er lykkedes med at opbygge flere velfærdsmodeller på forskellige felter, som fungerer ude i vores region, hvis jeg kan sige det sådan. Og det er ofte bedre modeller, som man kan samarbejde om os imellem, og det er bedre end at overtage modeller, som man bruger nede i Kontinentaleuropa og Danmark. Så derfor er det utrolig vigtigt, at man har en adgang til at kunne samarbejde ude i Vestnorden, og at det respekteres, at man gør det. Jeg mener ikke, at der lå så meget i den aftale, at man overhovedet behøvede at gå ind i sådan en kontrovers omkring det. Det handlede nok mere om, at man ville sætte foden ned og fortælle: Det er os, der har den udenrigspolitiske magt, og ikke jer.

Svar:  Vi følger naturligvis med interesse og spænding Færøernes forfatningsarbejde, og hvordan man også inddrager befolkningen i hele arbejdet. Jeg ved også, at ordføreren går stærkt ind for selvstændighed. Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvordan ser du relationerne mellem Danmark og Færøerne, efter Færøerne er blevet selvstændige?
Kommentar:  Jamen så skal jeg bare spørge helt konkret, om ikke ordføreren er enig i, at det står rimelig klart og tydeligt, at man selvfølgelig skal aflevere vandløbet i en ordentlig tilstand og derfor ikke kan sende regningen videre, sådan som ordføreren synes at indikere.

Svar:  Nu ved jeg godt, at jeg ikke kan stille spørgsmål, men herre Jens Joel kunne måske så forklare mig, hvad ordentlig tilstand er. Det er jo egentlig der, vi synes der kan være en usikkerhed. Kan det ikke være vidt forskelligt, hvordan man ser på, hvad ordentlig tilstand er?
Kommentar:  Jeg har absolut ingenting imod lovgivningen; det sagde jeg også i mit indlæg. Vi støtter langt størstedelen af det her lovforslag, fordi det øger kontrollen og dermed styrker lovgivningen – fint! Men hvis en lovgivning skal virke, skal den kunne kontrolleres, og det er det, jeg sætter spørgsmålstegn ved. Er Finanstilsynet i Danmark i stand til at kontrollere en clearingcentral på Antillerne? Det tror jeg ikke på. Jeg synes, det er naivt at tro på det. Og det er derfor, jeg protesterer.

Svar:  Jeg må sige, at jeg simpelt hen er så forundret over, at rollerne nogle gange i den grad bliver byttet rundt. Nu har vi en herre Frank Aaen, der siger, at vi skal have snævre, nationalistiske briller på; vi kan kun have tillid til Danmark og de lande, der ligger lige omkring os. Jeg tror endda, at jeg hørte i herre Frank Aaens indlæg, at det nok kun var EU, man kunne have tillid til. Men hvis det var lande uden for EU: Jamen hvad er det da for nogle steder? Den slags steder kan man jo ikke have tillid til. Jeg har sagt meget, meget klart, at jeg tror på internationalt samarbejde, og når det gælder de finansielle markeder, er der altså tale om noget, der foregår på tværs af grænserne – også uden for EU. Jeg har meget klart sagt, at Finanstilsynet naturligvis kommer på en opgave med at sikre, at de clearingcentraler uden for EU, der skal godkendes, efterlever de krav, som jeg også har stået her og opremset fra talerstolen. Og der synes jeg altså simpelt hen, det er meget mærkeligt, at vi har at gøre med, at Enhedslisten nu taler imod internationalt samarbejde og taler for, at det kun er i EU, man kan have tillid til at tingene sker. Der er der virkelig tale om den omvendte verden.
Kommentar:  Jeg er simpelt hen oprigtig glad for, at oppositionens leder her i Folketingssalen konstaterer, at det har været et godt politisk år. For det står på en eller anden måde lidt i modsætning til det, som Venstres politiske ordfører siger, når hun toner frem på skærmen. Her siger hun, at det går dårligt i Danmark, at der ikke er skabt arbejdspladser, og at der er mange ting, der er i vejen. Men nu har vi så hørt Venstres formand – og det må vitterlig veje lidt tungere – sige klart og tydeligt, at det har været et godt politisk år. Der er truffet mange vigtige beslutninger, og det lysner sådan set for dansk økonomi. Så er vi enige om det, og så behøver vi sådan set ikke diskutere det i den offentlige debat. Der er ikke nogen tvivl om, at det er summen af de beslutninger, vi har truffet, som gør, at det går bedre i Danmark. Og der er de reformer, som herre Lars Løkke Rasmussen henviser til, jo en del af de politiske beslutninger. Der er også andre elementer, der gør, at det går bedre i Danmark. For eksempel er det ikke sådan, som dengang herre Lars Løkke Rasmussen sad i regering, at budgetterne skrider år for år. Sådan var det jo stort set hvert eneste år, da herre Lars Løkke Rasmussen sad i regering. Det har vi stoppet nu. Budgetterne skrider ikke længere år for år. Jeg tror, at de fleste mennesker med ansvar for en husholdning ved, at en af de fundamentale ting, når man skal styre noget som helst, er, at man sådan set kan regne med, at det, man har budgetteret på et område, også holder fremadrettet. Så der er mange elementer, der har gjort, at vi i langt højere grad har fået styr på dansk økonomi. Men jeg vil alligevel ikke undlade i det her svar at takke for kvitteringen fra herre Lars Løkke Rasmussen – det er jeg meget tilfreds med – og så også selvfølgelig takke for det, som bliver sagt, nemlig at vi har arbejdet sammen, vi har gjort tingene i fællesskab. Det er godt for Danmark. Det er godt for dansk økonomi, at blokpolitikken, som jo også var et kendetegn ved den tidligere regering, nu endegyldigt ikke er her mere.

Svar:  Jeg er jo helt enig i, at det var et kendetegn for den største del af oppositionen, at man ikke ønskede at tage ansvar, mens man var i opposition, og det er selvfølgelig også derfor, jeg kredser lidt om, hvad det nu er for nogle fjer, statsministeren begynder at stå og smykke sig med. Og egentlig er det lidt trist, at statsministeren ikke kan få sig selv til at sige, at ja, efterlønsreformen var et ganske væsentligt bidrag – måske hovedbidraget – ja, dagpengereformen var et ganske væsentligt bidrag. Men når statsministeren ikke vil svare entydigt på det, kan statsministeren så i det mindste bekræfte de seneste tal fra Finansministeriet, som dokumenterer, at VK-regeringens tilbagetrækningsreform, som statsministeren gik til valg på at rulle tilbage, men som jo består endnu, løfter værdien i det danske samfund, bruttonationalproduktet, med cirka 39 milliard kroner, mens de reformer, som regeringen har lavet, eksempelvis af førtidspensionen eller af SU'en – for nu at tage de to eksempler – kun øger værdien af bruttonationalproduktet med cirka 3 milliard kr.? Kan statsministeren bekræfte de tal?
Kommentar:  Jamen jeg synes, det er beklageligt, at der har været forskellig håndtering. Selvfølgelig skal det håndteres ens, og jeg ved, politiet nu har fulgt op i forhold til kræmmermarkeder og lignende. Og jeg skal bare opfordre til, at dem, som måtte have behov for at orientere sig om reglerne, går ind på hjemmesiden coronasmitte.dk, hvor vi prøver at forklare det. Og så er det jo rigtigt, at i den har coronatid bliver man hele tiden konfronteret med nye spørgsmål, som vi kommer til at forholde os til; situationer, som der ikke har været før. Vi prøver selvfølgelig at forudse dem så godt som muligt, men når vi bliver konfronteret med nye spørgsmål, prøver vi at finde ud af, hvordan de så skal håndteres.

Svar:  Altså, det, jeg i hvert fald kan glæde mig over, er, at de initiativtagere og frivillige, der står bag for eksempel markedet i Bork Havn, forhåbentlig er blevet klogere her i ugens løb, og forhåbentlig jo så får en mulighed for også at kunne afholde marked på søndag igen, som de plejer. For det, de har været udsat for, synes jeg ikke har været i orden, for man har simpelt hen været så meget i tvivl om, hvilke retningslinjer der egentlig gjaldt her i landet.
Kommentar:  Det glæder mig, at ministeren har ændret holdning og nu i hvert fald bakker op om, at vi skal forhandle om et boligforlig. Det ser jeg meget frem til. Jeg er så spændt på, om man vil overholde god forhandlingsskik, da man altid har været efter den tidligere regering, og sørge for at indkalde til møderne og svare på spørgsmål og sådan noget fra forhandlingsparterne. Jeg håber, ministeren vil vise den gode forhandlingsvilje i forhandlingerne.

Svar:  Jeg synes ikke, der er grund til at glæde sig over, at der er ændret holdning, for min holdning er den samme, som den hele tiden har været, nemlig at vi selvfølgelig indkalder forligspartierne til boligaftalen. Vi vedstår den aftale, som er lavet med et af regeringspartierne tidligere. Det, vi beder om, er at få ændret i aftalen, det er et væsentligt element i den her kickstart, som jeg håber at Venstre ikke vil blokere for. Det andet, jeg vil sige, er, at vi selvfølgelig vil overholde god forligsskik med at indkalde parterne. Men det er ikke så voldsomt kompliceret, skal jeg sige til fru Louise Schack Elholm. Det at fremrykke for over 5 milliard kroner betyder jo, at Landsbyggefonden godkender og kvalitetsgodkender projekterne, og fru Louise Schack Elholm ved jo som boligordfører i den tidligere regerings tid, hvordan processerne er. Så jeg betragter det ikke som særlig kompliceret og håber, at Venstre vil medvirke og ikke blokere med en hel masse utidige procedurespørgsmål. Jeg håber, vi kan komme ind til kernen og hurtigt komme i gang, for det har Danmark brug for.
Kommentar:  Det, herre Leif Lahn Jensen hører ministeren sige, er, at jeg er meget lydhør over for den kritik, der rejses af kommunerne. Med hvis det skal føre til ændringer i udligningssystemet, skal det altså være sagligt begrundet, og det skal også baseres på grundige og seriøse analyser. Derfor vil det altså også indgå i øvrigt i finansieringsudvalgets kommende arbejde, at udvalget i relevant omfang skal inddrage forslag og kommentarer, som vi har modtaget fra kommunerne. Der vil jeg så også gerne her tilkendegive, at udvalget jo i den sammenhæng vil have til opgave gennem en række analyser at skulle vurdere, om de udgiftsbehov, der indgår i udligningsberegningerne for såvel de sociale som for de øvrige udgiftsområder, skal afspejle kommunernes reelle udgiftspres og faktiske opgaver. Så skal jeg gøre opmærksom på, at man ikke på forhånd kan vide, hvad udvalgets analyse vil vise, og hvilke justeringer af udligningssystemet de så eventuelt vil give anledning til. Det er dog for tidligt.

Svar:  Vil ministeren fremrykke en evaluering af udligningsreformen, så vi kan få en anden udregningsmodel inden 2012?
Kommentar:  Ministeren siger, at svaret på spørgsmålet er, at man vil bygge flere boliger, men det er ikke det, spørgsmålet handler om. Spørgsmålet handler om, om man synes, det er problematisk, at huslejen er steget med 41 procent for udlejningsboliger i København. Ministeren siger godt nok, at han har udtalt sig, og det kan være, der er sket en fejl her, men Danmarks Radio skriver, at han ikke har ønsket at medvirke i interview og i stedet har sendt en skriftlig kommentar. Men det, der er spørgsmålet, er jo, om ministeren mener, det er rimeligt, at huslejen stiger dobbelt så meget som priserne i samfundet i det hele taget. Altså, er det en god udvikling? Er det noget, som vi som samfund synes er fornuftigt? Mener ministeren og regeringen det?

Svar:  Nej, det mener jeg ikke, og det er jo også derfor, jeg svarer, som jeg gør, nemlig at priserne stiger, fordi udbuddet af boliger er for lille i forhold til efterspørgslen på boliger. Altså, der er mange flere, der gerne vil have en ny bolig, end der bliver bygget nye boliger, og så stiger priserne. Det skal vi gøre noget ved, og derfor har jeg sat en analyse i gang, der skal give et svar på, hvor mange boliger der skal bygges i København i de kommende år for at møde efterspørgslen, og hvad der kan gøres for, at de boliger bliver bygget. Hvad angår huslejestigninger i den regulerede del af boligmarkedet, betyder det at kunne forhøje huslejen til det lejedes værdi ved renoveringer i henhold til en lov, som også Socialdemokratiet bakker op om, at det lejedes værdi sammenlignes med, hvad andre boliger koster. Så når andre boliger stiger i pris, stiger også prisen på det lejedes værdi, og så stiger også de huslejer.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af udvalget. De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Jeg er jo ikke arbejdsmarkedsforsker, men min helt klare vurdering er da, at grunden til, at der er flere, som kommer i arbejde, også i de udsatte boligområder, er, at der generelt er færre mennesker i vores samfund, der er arbejdsløse, og det har gjort, at der er flere, der er kommet i arbejde nu. Når vi får rullet de planer, som vi har lavet, ud, og når vi får omdannet de områder, ligesom man har gjort i Gellerupparken, så er det klart, at den samlede sammensætning af de beboere jo også vil ændre sig, fordi man får andre boligformer ind. Men jeg tror da, at en stor del af grunden til, at folk er kommet i arbejde, er, at der også generelt er flere, der kommer i arbejde.

Svar:  Jeg er simpelt hen nødt til at spørge igen. Når I i jeres eget finanslovsudspil nævner, at det vil have en negativ effekt, at man hæver ydelserne, er det så ikke lige præcis de familier, som vi gerne vil have kommer ind og bliver en del af fællesskabet, det arbejdende fællesskab, som blandt andet ikke har det incitament – hvor det måske er nemmere at have et familiemønster, hvor for eksempel kvinden i familien bliver hjemme? Det synes jeg simpelt hen jeg mangler et svar på.
Kommentar:  [Der er ikke stillet ændringsforslag]. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Tak for det. Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at der i dag er tilstrækkeligt fokus på tværfaglighed i omsorgen for mennesker med demens?

Svar:  Også tak til spørgeren for dette spørgsmål. Jeg vil gerne starte med at sige, at tværfaglighed for mig at se er helt nødvendigt for at sikre en god og værdig pleje af mennesker med demens. Vi skal lære af hinanden, og forskellige fagligheder kan jo bidrage med noget forskelligt. Så jeg er helt enig med Socialpædagogerne, når de siger, at ingen fagligheder kan løse opgaverne på demensområdet alene. Derfor er jeg også glad for, at vi med demenshandlingsplanen blandt andet sikrer, at vi får nationale anbefalinger til optimale forløb på tværs af faglighed og sektorer, for det er naturligvis vigtigt, at plejen hænger sammen, og at de forskellige typer af fagligheder kan arbejde godt sammen. Samtidig sikrer vi med demenshandlingsplanen også en større udbredelse af demensrejseholdene, som tager ud og underviser på plejehjemmene, og her er målgruppen netop alle de mange fagligheder, der arbejder med mennesker med demens i dagligdagen. Et af elementerne i den undervisning, demensrejseholdene giver, er den såkaldte beboerkonference. Her bringes de forskellige fagligheder, der indgår i omsorgen for mennesker med demens, sammen, eksempelvis for at forebygge udadreagerende adfærd. Derfor er jeg glad for, at vi med demenshandlingsplanen har sikret, at endnu flere kan få glæde af demensrejseholdene.
Kommentar:  Tak for det. På det samråd, som vi havde den 11. april 2012, gjorde jeg spørgeren opmærksom på, hvordan regeringen overordnet vil besvare høringen. Der er, som vi ved, først frist den 28. maj, og derfor arbejder regeringen lige nu på, hvordan høringen skal besvares. Når regeringen har lavet en endelig besvarelse af spørgeskemaet til Kommissionen, vil vi selvfølgelig også orientere resten Folketinget. Det sagde jeg også på samrådet. Helt konkret spørges der til, hvordan regeringen ser sig i stand til at svare på Kommissionens høring, når vi først til efteråret vil præsentere indholdet af den danske model, som vi har talt om så mange gange. Svaret er, at der i høringen spørges ind til, hvordan en model på EU-plan kan se ud. Når det er sagt, er det klart, at der allerede i besvarelsen til EU naturligvis vil være medtaget nogle af de elementer, som regeringen synes kan være interessante at arbejde videre med – selvfølgelig også i Danmark. Nogle af de konkrete ting har jeg selvfølgelig med her, og det var også nogle af dem, som jeg gennemgik på samrådet den 11. april. Så vidt jeg husker, var det omkring syv spørgsmål.

Svar:  Så vil jeg gøre mit spørgsmål meget kort: Agter regeringen at svare på det her skema?