kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Det hele vil jo afhænge af, hvad muligheder der er, hvor stort det økonomiske råderum er. Men det er vores udgangspunkt, at de her penge skal findes blandt de penge, vi i dag bruger på forskning i det danske samfund. Derfor kommer vi til at prioritere det her område, hvis vi vil det, og det lægger vi trygt i hænderne på de forhandlinger, der skal være, både når vi skal fordele forskningsreserven, og når vi fremadrettet skal forhandle finanslov.

Svar:  Så når man den 6. januar og i går kunne læse i artikler på Altinget, at ministeren vil opgradere energiforskningen, at ministeren lover, at der kommer flere midler til energiforskningen, så kan ministeren altså ikke sige, om vi på noget tidspunkt før 2020, når vi er på den anden side af næste valg, overhovedet indhenter det niveau, vi var på, da ministeren overtog. Det er jo det, jeg ligesom prøver at få frem: Kan vi regne med, at vi når 2015-niveauet, som var regeringens startpunkt? Bliver vi på noget tidspunkt i den her regeringsperiode bedre, end vi var, da regeringen overtog, eller skal vi vente, indtil vi har fået et nyt folketingsvalg, før ministeren tør love noget? Det er jo sådan lidt en bagvendt måde at love noget i næste valgperiode i stedet for at gøre det, mens man har magten.
Kommentar:  Jeg synes ikke, at ministeren svarede på mit spørgsmål, og det er derfor, jeg står her i dag. Jeg vil gerne have nogle svar på det, jeg spørger om. Jeg får at vide, at man nu vil gå i gang med at renovere. Det er ikke de svar, som ministeren har givet mig tidligere, og det er derfor, jeg spørger helt konkret, om man nu imødekommer kritikken. Der er visse dele, man ikke imødekommer, men der er sandelig også noget, man imødekommer. Og det, der overrasker mig, er jo, at regeringen i et klart svar til FN's Torturkomité siger, at det er beboerne selv, der vandaliserer stedet. De to gange, jeg har været oppe at besøge stedet, har det også været min opfattelse, og det var også det, jeg hørte. Pudsigt nok var der meget pænere hos kvinderne end hos mændene, og det er også det, jeg hører af ministerens svar. Det synes jeg egentlig var det, som regeringen burde have svaret FN's Torturkomité, og så skulle man enten have ladet stedet være, som det er, eller bedt beboerne om selv at gøre rent og sætte det i stand i stedet for at engagere håndværkere, hvilket må være en dyr ting, vi nu skal i gang med. Har man nogen pris på, hvor meget det her kommer til at koste?

Svar:  Jeg er enig med spørgeren i, at det er beboerne selv, der vandaliserer stedet. Det er jeg enig i, og jeg har jo også selv med egne øjne konstateret, at kvindeafdelingen er væsentlig bedre vedligeholdt, om jeg så må sige, eller i hvert fald ikke er misligholdt som mandeafdelingen. Men jeg bliver også nødt til at sige, at beslutningen om en mulig istandsættelse af mændenes afdeling på Ellebæk blev besluttet af den tidligere regering, altså at det skulle sættes i stand. Så det er ikke en ny beslutning.
Kommentar:  Mange tak til ministeren for det svar. Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at det her spørgsmål om nulvækst i kommunerne er noget, der har fyldt rigtig meget i debatten. Vi har i lang tid prøvet at få regeringens bud på, hvad det kommer til at betyde for den borgernære velfærd, for børnepasning, for folkeskole, for ældrepleje, for de socialt udsatte grupper. En stor del af det her ligger jo på socialministerens område. Derfor var det jo også med stor spænding, at jeg kiggede den aftale igennem, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, for at konstatere, at den tekst, der står der, på ingen måde løfter sløret mere end det, vi har vidst hidtil, nemlig blot at de 13,5 milliard kr.s  nulvækst på det offentlige forbrug fastholdes. Nu er vi ved at være kommet så langt i det her forløb, nu er regeringen ved at have haft den idé så lang tid, at jeg mener, at vi fra Folketingets side godt kan forvente at få nogle tydeligere svar fra regeringen. Der skal snart gang i forhandlingerne med kommunerne, og jeg vil spørge socialministeren, om hun kan løfte sløret for, hvad det er, man har tænkt sig at sige til kommunerne, der skal gøre dem i stand til at løfte den her nulvækst. Jeg kan sige, at nogle af de tal, jeg har fået fra Århus Kommune, viser, at hvis nulvæksten – det er for at gøre det mere håndgribeligt end bare de her 13,5 milliard kroner, der svæver rundt i debatten – skal overføres til børneområdet der, så skal man reducere antallet af pædagoger med en pædagog per institution, eller man skal reducere antallet af lærere med fem lærere per skole, eller man skal reducere antallet af undervisningstimer med mere end fire undervisningstimer på alle klassetrin om ugen. Det er jo et eksempel på en konkretisering af den her nulvækst i kommunerne. Hvad kan socialministeren sige om, hvilke krav regeringen vil møde kommunerne med, og hvordan vil regeringen sikre, at det her krav om nulvækst ikke går ud over kernevelfærden, ud over vores børns pasning og vores ældres ret til ældrepleje?

Svar:  Nu kender jeg ikke noget til, hvad Århus har gang i i forhold til at kunne genoprette deres økonomi, men hvis de har overskredet budgetterne, er der god takt i, at man går i gang med at finde ud af, hvordan man kan få rettet økonomien til, så man kan overholde budgetterne. I det hele taget synes jeg, det er værd at fremhæve, at hvis vi ser på, hvor stor den offentlige sektor er, også i forhold til, hvor stor en andel kommunerne udgør, er der faktisk tale om et historisk højt niveau for offentlig service ude i kommunerne. Derfor har vi faktisk et godt udgangspunkt. Det er så beklageligt, at vi kan se, at der er rigtig mange budgetter, der er blevet overskredet. Derfor ser jeg også med tilfredshed på, at man er i gang med at se på, hvordan man får rettet det til, så man kan overholde de budgetter, man oprindelig har lavet. Men økonomiforhandlingerne sker ved forhandlingsbordet over i Finansministeriet. Det foregår ikke her i Folketingssalen.
Kommentar:  Ja, det er deres vurdering, at det er det.

Svar:  Så vil jeg gerne vide, om det generelt er en ting, at man er fuldstændig ligeglad med negative frihedsrettigheder, som jo er de rettigheder, man har uden at krænke andres ret til samme – den private ejendomsret er en af dem. Der findes jo også andre, for eksempel forsamlingsfriheden, som jo også er krænket i øjeblikket. Er det sådan en generel politik, at man er ligeglad med de negative frihedsrettigheder?
Kommentar:  Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Er det ikke lidt letkøbt at sige det der om det forpligtende? Jeg synes jo netop, at jeg i hvert fald i min ordførertale foreslår, at vi går ind og kigger på hele vores støttesystem og ser på, om der ikke er nogen måder, hvorpå vi kan bruge de ressourcer på en lidt anden måde. Vil Socialistisk Folkeparti være med til, at vi går ind og kigger på, om vi kan ryste posen og se, om der er en anden måde at bruge ressourcerne på? Socialistisk Folkeparti må jo også anerkende, at der altså er krise i samfundet, og at det nok er svært at finde en masse ekstra ressourcer. Det drejer sig ikke kun om kulturlivet; det drejer sig bredt om hele paletten af det politiske område, som vi til hverdag arbejder med i Folketinget.

Svar:  Men igen, jeg vil gerne være med, hvis det forpligter, at vi forpligter os på at gøre noget. Jeg vil bare sige, at hvis man ryster posen, kommer der altså ikke ret meget ud, for den pose er allerede blevet rystet. Det startede regeringen jo med at gøre. Regeringen startede med at lave en nedskæring. Når fru Karin Nødgaard nævner de to sidste finanslove, og at man gav et løft til det ene og så gav et løft til det andet, må jeg sige, at da man gav et løft til det andet, skar man ned på det første. Man lukker lidt op et sted, og så bliver der råbt hurra, og året efter fjerner man det, for så kan man få et hurraråb på et andet område. Det er altså ikke en ordentlig måde at lave kulturpolitik på. Man skærer ned og fjerner ting, som har vist sig at have en værdi, for for eksempel at give penge til Jellingestenene – al respekt for dem, jeg synes, det er vældig godt, at man gør noget for Jellingestenene, men at det er det store kulturpolitiske fremstød fra Dansk Folkepartis side, forstår jeg ikke.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-29, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Det, borgerne skal tage med sig, er, at de skal se på, hvad politiet gør. Der er både mobile stationer, der er patruljering til fods, der er patruljering i bil, der er også, og det vil jeg gerne forvisse borgerne om, meget mere politi, end man måske lige fornemmer. Vi vil tage de her mennesker ud og putte dem i fængsel, så vi får skabt ro igen. Det er det, jeg synes vi som samfund må gøre, og det må vi stå sammen om at gøre. Hver eneste gang nogen skyder, uanset om det er bandemedlemmer eller ej, er det helt uacceptabelt, for det er jo helt vildt at tage en pistol i hånden og skyde efter andre mennesker, og de skal puttes i fængsel, og det er politiet i gang med.

Svar:  Tak. Jeg skal lige sige for en god ordens skyld, at det fine ur, der plejer at være hernede, og som hjælper os med at finde ud af, hvor lang tid der er, ikke fungerer. Så det gør det lidt sværere at finde ud af det. (Formanden  (Pia Kjærsgaard): Det får vi rede på. Når jeg så rejser mig op, er det, fordi tampen brænder). Det er godt, jeg prøver at kigge. Tak for det. Det andet spørgsmål lyder sådan: Agter ministeren at lade Københavns Vestegns Politi forstærke i lyset af skyderierne i den senere tid i blandt andet Albertslund og Avedøre Stationsby, sådan som tilfældet var, da bandekrigen var på sit højeste på Nørrebro, hvor Københavns Vestegns Politi bidrog med ekstra mandskab til Københavns Politis indsats?
Kommentar:  Nu vil jeg opfordre ministeren til at tage hjem og læse sit eget blad fra Beredskabsstyrelsen, som faktisk i en stor artikel fortæller om flammer over Fredericia, hvor der mirakuløst ikke skete nogen menneskelig skade, hverken i forbindelse med branden eller i forbindelse med de her groteske og meningsløse beredskabsmeddelelser. Det er udmærket, at ministeren spørger mig – der er spørger – om, hvad jeg tænker. Jeg tænker jo, at man gennem bygningsreglementet skulle sørge for, at der kan slukkes for ventilationssystemerne decentralt. Det ville kunne gøres relativt enkelt. Det her er meningsløst, og det giver utryghed. Flere og flere borgere henvender sig. Når vi agerer her i Folketinget, er det jo ofte på baggrund af nogle borgere, der har henvendt sig, og sådan er det også i den her sag. Det her skaber utryghed, og det er grotesk. Vi må som politikere påtage os et ansvar, og det forventer jeg sådan set også at forsvarsministeren vil og gør, når vi har beredskabsmeddelelser, der som i de her tilfælde fremstår fuldstændig groteske, ufuldstændige og meningsløse. Borgerne her bliver altså opfordret til at gå ind og lukke døre og vinduer, og samtidig fortsætter det automatiske ventilationssystem. Man kan meget enkelt gøre det her til noget decentralt. Det kræver sådan set bare en ændring af bygningsreglementet.

Svar:  Jeg er meget uenig i, at der er ikke er nogen omkostninger forbundet med at have et generelt krav til alt byggeri og alt almennyttigt byggeri om, at man skal have mulighed for at slukke hvert enkelt ventilationsanlæg decentralt. Det er jo altid sådan, når vi diskuterer, hvilke krav man skal stille, at man prøver at veje også omkostninger op imod, hvad det egentlig er for en ekstra sikkerhed, der opnås i forbindelse med den udgift, der måtte være. Og det synes jeg sådan set vi alle sammen skal forholde os til. Det er jo ikke sådan, at fordi man bor til leje i en bygning, har man ikke mulighed for at tage en dialog med sin forening – eller med sin udlejer, hvis det er en privat udlejer – om, hvad man skal gøre i den pågældende ejendom, hvis der er noget, man er meget utryg ved. Der kan være en vicevært, man kan lave en aftale med, i stedet for, kan jeg forstå, at enhver tænkelig og tænkt situation skal løses ved lovindgreb og løses ved krav, der vil gøre alt almennyttigt boligbyggeri meget dyrere, end det er i dag.
Kommentar:  Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, at man altid skal lytte meget alvorligt til Ældre Sagen. Så vil jeg også sige, at det, som Dansk Folkepartis spørger her siger, jo er sød musik i en socialdemokrats ører, nemlig at pengene skal følge med, at der bliver flere børn og ældre. I en ledig stund kunne spørgeren måske også hviske det i ørerne på spørgerens partiledelse, næste gang der skal forhandles finanslov, når der er en borgerlig finansminister. For det er jo nu med en socialdemokratisk regering, at vi faktisk har sikret, at der er økonomi til, at velfærdsstaten kan følge med, og at der kommer et ordentligt serviceløft både på børneområdet og på ældreområdet. Derfor vil jeg også fastholde, at hvis man sidder ude på et plejehjem og får en ekstra frikadelle på gaflen til næste år, fordi der faktisk er afsat bedre økonomi i kommuneaftalerne, så tror jeg, den ældre er rimelig ligeglad med, om den frikadelle er betalt af en kommuneaftale eller en finanslovsaftale. Bundlinjen er, at regeringen fører en politik, som kommer til at kunne mærkes bedre på plejehjemmene end ellers.

Svar:  Det glæder mig, at ministeren åbenbart kan stå her i Folketinget og love billigere frikadeller. Om de så er lavet af kalkun eller svin, er jo ligegyldigt. Men det er jo bare ikke sandheden. Sandheden er jo faktisk, at brugerbetalingen på vores plejecentre og i vores dagkøkkentilbud i rigtig mange kommuner stiger. Det bliver dyrere for de ældre at få vasket deres sengelinned. Det bliver dyrere for de ældre at få deres daglige fornødenheder på plejecentre og på de danske plejehjem, fordi brugerbetalingen bliver større. Så det synes jeg måske ministeren skulle have lidt mere fokus på frem for at diskutere frikadeller her i Folketinget.
Kommentar:  Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet, men i forhold til afbureaukratisering har jeg jo foreslået, at vi kigger på det, at vi har rigtig mange mål for folkeskolen, som er lovfæstet – vi har mere end 3.000 bindende mål – og prøver at snakke om, hvordan vi kunne indrette os anderledes med hensyn til de mål. I forhold til det med gennemsigtighed forestiller jeg mig, som jeg sagde i mit svar, at vi skal give forældrene mere information – sådan at de også ved, hvad det er for nogle rammer, der er for netop deres folkeskole.

Svar:  Lad os tage et eksempel. Hvis det er sådan, at man har et dårligt udbytte i en klasse, men har en god økonomi, hvad vil ministeren så sætte ind med? Er det sådan, at forældrene skal kunne flytte eleverne, hvis de synes, at de får et for dårligt udbytte af den økonomi, der bliver bevilget helt ud i klassen? Og hvilke konsekvenser får det her for lærernes arbejde?
Kommentar:  Jamen det glæder mig. Så vil jeg i øvrigt sige, at med hensyn til Grundtvig er jeg godt klar over, at hans budskaber, og sådan set også hans opgør med statskirken, jo i høj grad drejede sig om de frikirkelige rettigheder, men stadig væk sådan at forstå, at den folkekirke, vi har, jo så at sige også har dannet sædvane, sådan at vi faktisk har en folkekirke, som i bedste grundtvigske ånd er forankret i det danske folk – bare som en tilføjelse. Men det glæder mig, at kongehuset bevares, og at folkekirkens forhold til staten er intakt. Så tak for det.

Svar:  Jeg er glad for, at vi kunne samles om det her, for det er trods alt et fælles grundlag, vi har, når vi ser på den kultur, der præger Danmark, og som binder Danmark sammen.
Kommentar:  Jeg synes egentlig, at når herre Martin Henriksen siger, at det ikke er den virkelighed, de oplever, og at vi skal finde på nogle andre løsninger, så er den løsning, der ligger lige for, jo en løsning, som jeg ved at både Dansk Folkeparti og regeringen er imod. En løsning kunne nemlig være at indføre shariaråd. Det kunne jeg forestille mig at der ville være nogen der ville pege på. Det ville aldrig være fra mig, det kom, men der ville være nogle, der ville sige, at det er shariaråd, der er løsningen. Og det vil jeg bare gerne sige at regeringen bestemt vil tage afstand fra. Vi skal ikke løse de problemer, der er med, at der er nogle selvbestaltede grupper, der ikke vil anerkende den danske lovgivning, ved at imødekomme den tanke, at den danske lovgivning ikke gælder for alle. Den danske lovgivning gælder for alle, og det må alle acceptere. Det må alle anerkende. Derfor handler det her om oplysning. Det handler om at gøre de mennesker, som lever i vores land, oplyste nok, til at de tør stå ved, at de bor i Danmark, at den danske lovgivning beskytter dem, at man ikke har behov for shariaråd eller for imamernes velsignelse eller alt muligt andet. Den danske lovgivning gælder for alle. Sådan er det, og det kan ikke være anderledes.

Svar:  Tak. Altså, ministeren siger, at de må acceptere de regler, vi har i Danmark. Det er vi fuldstændig enige i. Problemet er bare, at det gør de ikke. Og hvad vil vi så gøre ved det? Vil vi lave nogle kampagner, hvor vi oplyser om, at det skal de? Det kan vi da godt gøre, men det virker ikke. De hører ikke efter. De fortsætter, som de hidtil har gjort, og som de har gjort i lang tid, og derfor skal der jo noget nyt til. Derfor er spørgsmålet, om man vil lave sanktioner over for de her grupper, om man vil sikre, at det for eksempel bliver kriminaliseret at oprette parallelle retssystemer, at det i højere grad bliver kriminaliseret at nægte at anerkende skilsmisser, som er lovlige ifølge dansk ret. For vi kan da godt stå her og sige, at dansk ret er det, der er gældende, og at man skal respektere og efterleve den. Selvfølgelig skal man det, men nogle steder er det bare ikke virkeligheden. Derfor må vi bare bede regeringen om at komme med noget, der er lidt mere konkret end at sige, at man vil holdningsbearbejde, at man vil iværksætte projekter og så videre Det er altså ikke nok.
Kommentar:  Tak. Jeg synes bare, at det er underligt, når nu det her forlig med Dansk Folkeparti og De Radikale omkring veterinærdelen er blevet solgt som en forbedring, at man så ikke er i stand til at oplyse, om det betyder, at der er flere besøg i svinebesætningen, end der var før. Man har jo netop lagt meget vægt på, at der skulle være flere besøg. Det skulle ikke nødvendigvis være offentlig kontrol, men flere besøg af egen dyrlæge. Derfor synes jeg, at det underligt, at man ikke er i stand til at oplyse det tal.

Svar:  Det er nok rigtigt set, at de store ændringer og de store forbedringer i det her er inden for kvægsektoren. Det er rigtigt. Med hensyn til svinebesætningerne er jeg meget tilfreds med, at vi nu kan garantere, at over 80 procent af de danske svin bliver omfattet af en sundhedsrådgivning.
Kommentar:  Nu kender jeg ikke noget til, hvad Århus har gang i i forhold til at kunne genoprette deres økonomi, men hvis de har overskredet budgetterne, er der god takt i, at man går i gang med at finde ud af, hvordan man kan få rettet økonomien til, så man kan overholde budgetterne. I det hele taget synes jeg, det er værd at fremhæve, at hvis vi ser på, hvor stor den offentlige sektor er, også i forhold til, hvor stor en andel kommunerne udgør, er der faktisk tale om et historisk højt niveau for offentlig service ude i kommunerne. Derfor har vi faktisk et godt udgangspunkt. Det er så beklageligt, at vi kan se, at der er rigtig mange budgetter, der er blevet overskredet. Derfor ser jeg også med tilfredshed på, at man er i gang med at se på, hvordan man får rettet det til, så man kan overholde de budgetter, man oprindelig har lavet. Men økonomiforhandlingerne sker ved forhandlingsbordet over i Finansministeriet. Det foregår ikke her i Folketingssalen.

Svar:  Vi kommer ikke så langt med at diskutere teknik, kan jeg høre. Så kan vi diskutere holdninger. Vi er jo politikere begge to, godt nok fra hver sin fløj. Så vil jeg spørge ministeren: Synes ministeren, at det kan være en rimelig måde at gøre det her på politisk, at kommuner rundtomkring, der ellers har styr på deres budgetter, men hvor budgetterne skrider på grund af udgifter inden for det specialiserede sociale område, hvor vi jo har en lov, der forpligter kommunerne på at handle, nu åbner budgetterne som for eksempel i Brøndby Kommune, der nu skal spare på ældreområdet? Jeg vil så sige, at de tal, jeg kom med fra Århus, ikke var et spørgsmål om et overskredet budget, der skulle rettes op på. Det var en fremregning af, hvilke konkrete konsekvenser regeringens krav om nulvækst vil få. Jeg ved godt, at regeringen ikke har lyst til at blive konkret på det her, og jeg ved godt, at jeg nok ikke kan få noget mere konkret ud af ministeren, men så vil jeg bare spørge, om ministeren ikke vil anerkende, at det bliver utrolig vanskeligt for ikke at sige umuligt at undgå, at den her nulvækst kommer til at gå ud over kernevelfærden, børnepasning, ældrepleje og så videre
Kommentar:  Altså, jeg forstår ikke rigtig, at herre Søren Egge Rasmussen kan blive ved med at diskutere teksten i energiforliget. Og jeg forstår faktisk ikke rigtig, om det er et udtryk for, at man er ved at trække sig fra energiforliget, fordi man ikke er voksen nok til at overholde de aftaler, man har indgået. Det står særdeles tydeligt, og vi har i forhandlingerne siddet aften efter aften og diskuteret de her tekster. Der står konkret: Der sættes stop for nye forbrugerbindinger i form af tilslutnings- og forblivelsespligt fra 1. januar 2019. Det betyder, at du ikke kan lave nye bindinger. Så hjælper det da ikke at komme i dag og sige: Nej, men vi havde forstået det sådan, at man godt måtte lave nye bindinger. Og så siger man, at det er, hvis man bare havde haft en finansiering på et bestemt tidspunkt, og alt muligt vrøvl. Stå dog ved energiaftalen, som vi har lavet, og lad være med at stå og sige alt muligt vrøvl om, at der er nogle få, der står tilbage med en regning for de mange. Det er ikke et billede, man kan genkende ude fra virkeligheden. Der er indgået aftaler ude på de enkelte værker på forskellig vis, og ønsker du at trække dig fra fjernvarmen, må du gerne det; så skal du betale din del af restgælden og så videre Det her er individuelle virksomheder, der bliver drevet decentralt. Og så skal herre Søren Egge Rasmussen lige pludselig til at lave en central styring, som gør, at vi ikke sikrer den billigst mulige grønne omstilling. Altså, jeg har ingen forståelse for ordførerens linje.

Svar:  Nej, det er meget muligt. Jeg har ikke deltaget i de aftenmøder, som Thomas Danielsen har deltaget i, så jeg skal ikke kunne sige, hvad han har diskuteret med andre eller med sig selv. Men med den tekst, der ligger her, og den energiaftale, der er, har kommunerne jo en mulighed for inden den 1. januar 2019 at forholde sig til: Hvad er mulighederne inden nytår, og hvordan kan mulighederne være efter nytår? Og der har kommunerne altså den mulighed, at hvis de synes, de gerne vil sikre, at der er flere, der er tilsluttet fjernvarmeforsyningen, så kan de gå ind og definere de forbrugerbindinger inden den 1. januar 2019. Det er sådan set det, jeg gør opmærksom på, altså at den mulighed er der. Og jeg synes, det er et voldsomt pres at lægge på nogle kommuner med hensyn til et lovforslag, som har været i høring, og som man vel vedtager her den 18. eller 19. december – og så kan de jo indkalde til et ekstraordinært byrådsmøde mellem jul og nytår og så forholde sig til ud fra de investeringer, de kan se, hvad det er, de vil foretrække af løsning. Så den her lov kan jo sådan set medføre, at der er nogle kommuner, der vil gardere sig. Det er sådan set bare det, jeg siger.