kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak. Så mener jeg også, at ministeren må anerkende, at der måske har været tendens til en lille smule unuanceret kritik her og der, som kunne få dem op af stolen og sige, arh, nu må ministeren altså lige slappe af, for det er 98 ud af 100, der får deres lån og så videre, som jeg fortalte før. Men der er kommet hjælp fra EU, og faktisk er det sådan, at de løsner lidt på de her kreditbetingelser, der ligger. Så jeg vil høre, om ministeren også har en løsning dér – om ministeren også ønsker at lette lidt på de her rammer, der er for kredit.

Svar:  Må jeg ikke starte med at sige, at jeg selvfølgelig reagerer som bankernes minister og som politiker, når vi ser eksempler på, at samfundssindet er glippet, som der var nogle historier om, og jeg tror, at det udløste, at man i nogle banker, hvor man ikke havde problemer med at leve op til samfundssindet, følte, at kritikken ramte bredt. Men det har selvfølgelig ikke været tænkt sådan, for det har selvfølgelig været adresseret mod de dele, som ikke løftede. Det er man kommet efter, og vi ser jo ikke den slags historier i dag. I forhold til retningslinjer vil jeg bare sige, at jeg ikke har den oplevelse, at retningslinjerne, heller ikke Finanstilsynets retningslinjer, skulle stå i vejen for at udvise det fornødne samfundsansvar i den her situation, men vi lytter meget gerne til det, hvis der skulle være en anden opfattelse derude.
Kommentar:  Tak. Det er jo dejligt at konstatere – og også at Enhedslisten konstaterer – at vi stadig væk har rent, godt dansk vand i hanerne. Det er jo et dansk kendemærke, og det skal vi naturligvis passe godt på. Ethvert land har selvfølgelig sine særlige forudsætninger. Det har Danmark også, og det har Tyskland også, men det er også sådan, at vi skal have noget at leve af i fremtiden, og jeg tror, at det er ret tydeligt for enhver, uanset hvordan man forholder sig til det her lovforslag, at dansk landbrug og dermed hele fødevaresektoren er enormt udfordret i øjeblikket. Derfor står vi også over for, at vi simpelt hen skal tage stilling til, om vi vil have en effektiv dansk landbrugs- og fødevaresektor og dermed også bevarelse af de rigtig mange arbejdspladser fremover. Der er svaret et klart ja fra os i Venstre, og selvfølgelig skal det ske i balance med miljøet. Det har vi markeret tydeligt, og der skal vi selvfølgelig benytte os af de hjælpemidler og teknologiske udviklinger, som også er der, så det arbejder vi på at få til at gå op i en højere enhed.

Svar:  Der er en stribe EU-retslige forpligtelser, som Danmark skal overholde, og jeg synes ikke, at det her lovforslag er særlig grundigt bearbejdet. Det er jo bare at give en bemyndigelse til, at ministeren kan give tilladelse til, at landbruget kan gøde mere. Jeg synes, at det her forslag er fuldstændig ubalanceret. Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er lidt betænkelig ved, om man bare lige kan overholde de tre EU-forpligtelser, vi skal overholde, når man her har noget, som medfører en kraftigere kvælstofforurening.
Kommentar:  Det er aftalt med forligskredsen, at de forligsbestemte analyser, der er, herunder redningshelikopteranalysen, skal fremlægges som en del af det samlede oplæg til en midtvejsevaluering af det eksisterende forsvarsforlig i juni måned i år.

Svar:  Mener ministeren, at han på den baggrund vil være i stand til, hvis han ikke diskuterer det med forligspartierne inden, at træffe en beslutning i juni måned?
Kommentar:  Lad mig lige slutte af i den her omgang med at sige, at det rent faktisk kun er 20 procent af de danske skoleelever, der sådan rigtig godt kan lide at læse. Hvis vi kigger på de udenlandske tal, kan vi se, at de er på omkring 40 procent, helt præcis 43 procent Så man kan sige, at der virkelig er plads til forbedring. Jeg vil gerne uddybe det: Betyder det, at der i finansloven vil blive sat midler af til det her?

Svar:  Som jeg netop har været inde på, har vi netop sat penge af blandt andet til den indsats, der er i forhold til skolefritidsordninger og biblioteker. Så er der andre initiativer på undervisningsministerens område. Det er sådan, at når man kigger ud i den danske folkeskole – det er så ikke mit område, jeg er kulturminister – er der jo sat fokus på det med læselyst. Nu skal vi have det ind på bibliotekerne og i skolefritidsordningerne og få skabt den her begejstring, for det er simpelt hen vigtigt. Når det så er sagt, handler det her jo ikke kun om politik. Det handler om, at vi alle sammen gør en indsats for at øge interessen for god litteratur.
Kommentar:  Men jeg fik ikke et svar. Jeg fik ikke at vide, at man eventuelt vil gå til Justitsministeriet og til børne- og undervisningsministeren og gå ind og få lavet et regelsæt, der gør, at der kommer oplysning ud, også ud til de unge mennesker selv. Der kunne jo passende være noget der. Det ville måske også være nyttigt, at vi fik udbredt det lidt mere til de familier, så de alle sammen fik mulighed for at komme på arbejde, så de slap for at gå hjemme og være forhindret i at møde det danske samfund. Ministeren er jo selv med til at ændre på nogle af de offentlige ydelser, der bliver givet til dem, så der i hvert fald ikke er noget der, der animerer til, at de kommer ud på arbejdsmarkedet. Men jeg har brug for at få et svar fra ministeren: Er der virkelig ikke noget handling i forhold til at gøre noget aktivt, for at integrationen skal fungere? Det skal starte helt nedefra, og det skal bredes ud, og de imamråd skal bare stoppes.

Svar:  Jeg vil gerne starte med endnu en gang at slå fast, at vi jo i fællesskab har afsat penge til præcis det her område gennem satspuljen. Det er en aftale, jeg er glad for at jeg fik Venstre til at være med i, for det er en aftale, jeg synes er rigtig vigtig, og derfor vil jeg naturligvis gerne kvittere for, at Venstre på den måde aktivt har vist sig som en positiv medspiller i forhold til at sætte ind lige præcis på det her område. Det synes jeg er vigtigt, og jeg synes, det er godt, at vi i fællesskab har løftet den opgave. Spørgeren spørger også til kontanthjælpen. Ud over at jeg selvfølgelig kan henvise til beskæftigelsesministeren, kan jeg jo i hvert fald slå fast, at man skal stå til rådighed for at modtage kontanthjælp. Det vil sige, at hvis der er et arbejde, skal man naturligvis også anvises til det. Jeg har her under fire næsten enslydende spørgsmål nu mange gange redegjort for, hvad der er regeringens holdning, hvad der er regeringens initiativer, og hvad regeringen har sat i værk. Vi har nedsat et embedsmandsudvalg, det kommer meget snart med nogle anbefalinger. Vi gennemgår lovgivningen. Vi har i satspuljeaftalen vedtaget at sætte penge af til blandt andet det her. Vi når også ud til både børnene og forældrene. Vi når også ud til socialarbejderne og til kommunerne. Vi maler med den brede pensel, men jeg er enig i, at det skal der også til, for som spørgeren ganske rigtigt sagde, er der store fejl og mangler på integrationsområdet, og det har der været igennem lang tid.
Kommentar:  Der tror jeg så til gengæld, at vandene skilles en lille smule, for det er netop vigtigt at forholde sig til, at migrationspagten jo ikke er juridisk bindende, og at der ikke bliver ændret et komma i dansk udlændingepolitik på baggrund af den. Det er stadig væk os selv her i Folketinget, der bestemmer dansk udlændingepolitik, og sådan skal det nødvendigvis også være.

Svar:  Men det er jo muligvis korrekt lige nu p.t. med en Venstreregering støttet af Dansk Folkeparti, men hvad sker der, når der så kommer en anden regering, som har en anden holdning? Den vil jo lade sig vejlede af det, som står i den migrationspagt, der taler for en øget indvandring, som man ønsker fra i hvert fald dele af den røde side. Og så er det jo, at vi har problemet.
Kommentar:  Så vil jeg da gerne give ministeren invitationen til at svare på det spørgsmål allerede nu frem for bruge sin svartid på at referere til spørgsmål, der kommer senere i salen. Hvorfor var det, at departementet ikke sørgede for at underrette den daværende justitsminister om sagen, før han kunne slå op i avisen og læse om den i pressen? Har det ingen konsekvenser, at man undervejs ikke har sørget for at orientere den øverste politisk ansvarlige, nemlig den daværende justitsminister? Det her er jo en lang sag.

Svar:  Jamen det er fint, at spørgeren vil invitere mig til at svare på et andet spørgsmål, men det bekræfter jo også i virkeligheden, at spørgeren stiller et andet spørgsmål end det spørgsmål, som spørgeren har stillet i den spørgsmålsrække, som vi har fat i nu. Derfor giver det selvfølgelig mest mening at svare på spørgsmålet, når der er tid til at svare på det og ikke kun ½ minut, men når jeg har bedre tid til at svare på spørgsmålet.
Kommentar:  Tak for svaret. Jeg vil sige indledningsvis, at ministeren i hvert fald ikke løser problemerne ved at skyde skylden på den tidligere regering eller Dansk Folkeparti for den sags skyld. Det er da korrekt, at vi i Dansk Folkeparti sammen med den tidligere regering har haft indflydelse på det her, men det har ministerens eget parti, Socialdemokratiet, jo altså også, i og med at der er et meget bredt forlig på det her område. Jeg vil bare sådan lige minde om, at vi jo afventer en rapport i øjeblikket omkring netop den her problematik med de mange nye IC4-tog, som er grundlaget for de her indsættelser af MR-togene. Den venter vi spændt på, og det er jo en rapport, der er bestilt af Dansk Folkeparti og så den tidligere regering. Der ville Socialdemokratiet ikke være med til at bestille en rapport, der på en eller anden måde kunne komme med et løsningsforslag, måske til deres egen fadæse fra sluthalvfemserne. Når nu jeg stiller sådan nogle spørgsmål hernede i salen, er det ikke kun for at skose ministeren. Det er ikke for at skabe en fjendsk stemning, det er lige så meget for at få nogle løsningsforslag på bordet til, hvordan vi griber det her an. For jeg mener ikke, at det kan være i tråd med en ambition om en bedre kollektiv trafik, at DSB sætter 30 år gammelt materiel ind. Så derfor vil jeg venligt forespørge ministeren, hvad man kunne forestille sig kunne løse det her. For flere afgange mellem Esbjerg og København er fint, men det kommer jo ikke Aarhus-Aalborg-problematikken til livs.

Svar:  Jeg tror sådan set ikke, at jeg forsøgte at skyde skylden på nogen, for det synes jeg ikke tjener noget formål. Jeg gør bare opmærksom på, at også den foregående minister og den foregående regering havde problemer på det her område; bare sådan også for historieskrivningens skyld gør jeg opmærksom på, at det ikke er noget, der lige er dukket op. Det var sådan set det eneste ærinde, jeg havde. Jeg er enig i, at der er et godt forlig, og derfor har vi også fælles gods på det her område, hvis jeg må udtrykke det på den måde. Så spørger spørgeren jo ind til det, som er det helt afgørende, nemlig DSB's generelle materielsituation. Det var også det, der fremgik af mit første svar. Jeg betragter det her som en nødløsning, som jeg ikke synes er optimal eller noget som helst, men det er den løsning, som DSB i den situation, DSB er i, har måttet vælge. Jeg er også meget glad ved at notere mig, at hvis materielsituationen ændrer sig, hvad jeg håber den gør, vil noget af det første, man så ændrer igen, være beslutningen om at indsætte MR-togene, så de kan komme tilbage på museum, havde jeg nær sagt. Jeg tror faktisk, at spørgeren og jeg har fælles ambitioner på det her område, nemlig at danske passagerer skal befordres så effektivt og så godt som overhovedet muligt. Men vi har en nødsituation lige nu, og jeg kan sige, at jeg tror, at jeg meget hurtigt kan vende tilbage, når det gælder hele den problematik med IC4-togene og den meget fornuftige rapport, vil jeg gerne understrege, som den tidligere regering rent faktisk har bedt om.
Kommentar:  Det er jo meget interessant, at Venstre skylder nogle svar, som regeringen på sin egen hånd ikke vil give. Statsministeren siger, at man kan læse regeringens løfter, eller hvad det nu er for noget, regeringen er leveringsdygtig i, i finanslovsforslagene. Jamen det kan man jo også i vores finanslovsforslag, og det vil man også kunne gøre til august. Der vil man jo kunne se, at man selvfølgelig inden for rammerne af et udgiftsstop kan fastholde borgernær velfærd, hvis man tænker sig om, og hvis man prioriterer. Vi vil for eksempel hellere stramme op på den udlændingepolitik, som regeringen har lavet laissez faire på, og trække den gode milliard tilbage, som regeringen har brugt for meget på det område. Det vil vi da hellere end at gå og klemme vores sundhedsområde for nu bare at nævne et eksempel. Vi har sagt, at vi synes, at Danmark skal møde internationale forpligtelser i forhold til udviklingsbistand, men vi behøver ikke at overgøre det. Så hvis vi møder dem, så kan vi frigøre et beløb. Vi har sagt, at beskæftigelsessystemet, som er dobbelt så dyrt som det svenske og fire gange dyrere end OECD- gennemsnittet, måske godt kunne billiggøres, så de penge blev bragt i spil. Så der er jo masser af konkrete steder, hvor man har en mulighed for at disponere om. Det giver vi svarene på, og det gør regeringen så også år for år i finanslovsforslag. Jeg forstår ikke den her dobbeltstandard, hvor regeringen altså kun laver en år til år-plan, og vi så skal lave en tusindårsplan.

Svar:  Der stilles ikke andre krav til oppositionen, end der gøres til regeringen, faktisk tværtimod. Vi har både lagt 2020-planer og løbende finanslovsforslag frem. Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at regeringen lægger sin politik frem. Hvis herre Løkke Rasmussen er så optaget af det, kan vi da også lave en aftale i dag. Vi kan lave en aftale om, at inden vi skal møde vælgerne til næste folketingsvalg, har vi lagt en plan frem om, hvordan man egentlig kan udmønte 3 milliard kroner om året de næste 5-6 år, og hvad det betyder i konkret velfærd, sådan at danskerne kan se, at der naturligvis for deres velfærd er forskel på en nulvækst, som jo er nul, og 3 milliard kroner ekstra om året. Jeg tror egentlig, det vil være en god idé, hvis vi gør det, for så kan danskerne jo se, at der er forskel i dansk politik. Det vil være rigtig godt, hvis herre Lars Løkke Rasmussen i dag vil give håndslag på, at vi begge to siger, at inden vi møder vælgerne igen, bliver der selvfølgelig lagt en plan frem, så man kan se, hvad forskellen på vores vækst i den offentlige sektor og Venstres nulvækst er.
Kommentar:  Det virker stadig væk paradoksalt, at man ikke vil smække døren i. Sagen er, at den østrigske regering klart har tilkendegivet, at den østrigske regerings opfattelse er, at man bør lukke den dør. Det må på et eller andet tidspunkt have en konsekvens, at man overtræder alle de her regler. Nu tilkendegav udenrigsministeren ikke, om han mener, at de her ting kan rummes i Københavnerkriterierne. Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide. Kan den måde, som Erdogan optræder over for oppositionelle kræfter i Tyrkiet på, virkelig rummes inden for Københavnerkriterierne? Hvis det var et hvilket som helst andet land, der gik ned ad den vej, tror jeg da, at døren var blevet lukket solidt forlængst.

Svar:  Reelt står vi vel i en situation, hvor Tyrkiet selv lukker døren i øjeblikket. Det er det, der foregår. De bevæger sig i hvert fald langt, langt væk fra en dør, der muligvis var på klem. Det kan være fristende at slå i bordet og sige, at nok er nok. Vi skal bare huske, at Tyrkiet er andet end præsidenten. Der er faktisk 52 procent af Tyrkiets vælgere, som ikke stemte på det nuværende regeringsparti ved det sidste valg. Næsten 49 procent stemte imod forfatningsændringerne i en afstemning, som internationale observatører har sat rigtig store spørgsmålstegn ved. Så der er mange tyrkere, der vil noget andet end Erdogan. De oppositionspolitikere og uafhængige røster, vi taler om, ønsker stadig væk, at EU skal fastholde Tyrkiet i en form for forpligtende engagement, og det synes jeg også vi har grund til at lytte til.
Kommentar:  Ja, det var ærgerligt, men jeg skal nok sende de her eksempler over skriftligt, så vi også får givet de rette svar til ud til både spejderforeninger og borgerforeninger og så videre, som afholder forskellige arrangementer derude, og som, lige nu i hvert fald, er meget, meget i tvivl om, hvad de må, og hvad de ikke må. Jeg ved godt, det er en svær tid, men det siger måske også lidt om – og det håber jeg ministeren er enig med mig i – hvor vigtigt det er, at der er klare retningslinjer. Det håber jeg ministeren kan bekræfte er noget af det, som der har været store problemer med her under coronakrisen.

Svar:  Jamen jeg synes, det er beklageligt, at der har været forskellig håndtering. Selvfølgelig skal det håndteres ens, og jeg ved, politiet nu har fulgt op i forhold til kræmmermarkeder og lignende. Og jeg skal bare opfordre til, at dem, som måtte have behov for at orientere sig om reglerne, går ind på hjemmesiden coronasmitte.dk, hvor vi prøver at forklare det. Og så er det jo rigtigt, at i den har coronatid bliver man hele tiden konfronteret med nye spørgsmål, som vi kommer til at forholde os til; situationer, som der ikke har været før. Vi prøver selvfølgelig at forudse dem så godt som muligt, men når vi bliver konfronteret med nye spørgsmål, prøver vi at finde ud af, hvordan de så skal håndteres.
Kommentar:  Tak. Det er selvfølgelig rigtig, rigtig fint med statens garanti for, at de penge, der alligevel ville blive brugt til en nedrivning af Bispeengbuen, som jo er statens ejendom, så selvfølgelig kan blive puttet over i et projekt. Og det er jo rigtig godt for hovedstaden og det projekt, men samtidig har en tidligere fungerende ordfører fra Socialdemokratiet under valgkampen sidste år givet udtryk for, at man gerne vil være med til yderligere medfinansiering. Hvordan forholder ministeren sig til det?

Svar:  Altså, jeg kan jo først og fremmest forholde mig til det, som vores fælles partier er enige om i en aftale, der blev indgået tilbage i 2018. Det er det grundlag, som regeringen naturligvis står ved. Når det er sagt, synes jeg da – når spørgeren nu selv har bragt det aarhusianske projekt om Marselis Boulevard på banen – at det kunne være interessant, som jeg også indikerede i mit første svar, at kigge lidt nærmere på de modeller, man har lavet i Aarhus, for jeg antager jo, at et projekt om Bispeengbuen vil omfatte andet og mere end blot lige det at lave en ny vejføring. Altså, der vil sandsynligvis også være noget byudvikling i det, så det kunne give, tror jeg, rigtig god mening at lave en bilateral erfaringsudveksling mellem Aarhus, København og Frederiksberg.
Kommentar:  Tak for det. Og igen, jeg synes, at det trækker i den rigtige retning, men det ville jo være dejligt, hvis vi kunne få et klart svar fra ministeren, og det er jo godt, at vi så kan være enige om, at vi skal finde en lovgivning eller nogle regler, som dybest set understøtter det, som vi er blevet enige om i finanslovsaftalen om paradigmeskiftet i hjemsendelsespolitikken, og som blev vedtaget her i Folketinget. Det er positivt. Men det kunne også være rart at få et klart svar på, om ministeren mener, at eksempelvis undervisning, hvis man vurderer, at der er behov for, at børn bliver undervist – og det er helt fint med Dansk Folkeparti – så skal finde sted på et asylcenter eller et udrejsecenter eller i tilknytning dertil og ikke ude i en normal folkeskole. For når undervisningen finder sted i en normal folkeskole, risikerer man jo at give familien det indtryk, at deres fremtid er i Danmark, til trods for at myndighederne faktisk en gang har vurderet, at de bør sendes tilbage.

Svar:  Jeg er sådan set ikke uenig i, at man på den måde kan komme til at stikke blår i øjnene eller gøre nogle af de her børn og unge en bjørnetjeneste – i ordets oprindelige forstand – og derfor tror jeg også, at det ville være ganske udmærket at få kigget reglerne igennem. Nu er det jo ikke det hele, der ligger på mit område, så der er andre ministerier, der skal ind over, men jeg tror, at der er ting, vi kan gøre bedre.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 4 af et mindretal, Enhedslisten, tiltrådt af et andet mindretal, Socialistisk Folkeparti og Alternativet, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For ændringsforslaget stemte 23 (EL, ALT, RV og SF), imod stemte 79 (S, DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 5, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, som forkastet. Det er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 6-18, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling, og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Det er rigtigt, at jeg i et skriftligt svar til spørgeren har tilkendegivet det synspunkt, som har været der i en del år, nemlig at de kommunale chefer i højere grad skulle se på, om man kunne integrere noget lovgivning bedre. Det var egentlig bare en serviceoplysning til spørgeren. Når jeg tager det afsæt, at vi ikke her og nu har nogen planer, er det, fordi vi i stedet for, når vi nu på Børne- og Undervisningsministeriets område statslig har den fælles ramme, som matcher kommunerne, gerne vil afdække, hvor der er behov for nogle samarbejder, men det behøver jo ikke nødvendigvis at være ved at lave fælles lovgivning. Spørgeren kom i øvrigt selv med et udmærket eksempel på, hvor der både er fælles og delt lovgivning på det samme område, nemlig inden for hele fritidspasningsområdet, fordi SFO jo er reguleret under folkeskoleloven og fritidshjemmene under serviceloven. Der er endda nogle klubtilbud, som man kan finde under folkeoplysningsloven. Det er bare for at sige, at det jo kan være nyttigt, når vi nu har det fælles felt, at se på, hvad det giver af muligheder, og hvad det giver af problemer. Det vil vi meget gerne indgå i en dialog om, og derfor vil jeg også tage imod det tilbud, som Venstres ordfører giver om, at det er værd at kigge det efter. Vi har jo lagt op til et bredt partnerskab om udvikling af folkeskolen og de tilhørende områder, så det glæder jeg mig til at vi kan få en dialog om.

Svar:  Det tager jeg lidt som en tilkendegivelse i retning af, at en reform af folkeskolen måske i virkeligheden handler om en reform af hele børneområdet, og dermed kunne det altså også være at få kigget på dagtilbudsloven og at få kigget på folkeoplysningsloven og alle de fritidstilbud, der er der. Jeg ved godt, jeg måske er en kende utålmodig, men når man nu har lavet det her spændende store ministerium med fokus på børns opvækst i Danmark, er det jo klart, at der er en vis utålmodighed i forhold til, hvad man så vil med det. Der er også en enighed om, at der egentlig ikke var nogen hindringer i vejen, da det var adskilt, man kunne sådan set godt lave fællesskaber, det gør man jo i stor grad ude i kommunerne. Når man eksempelvis kigger på dagtilbudsområdet, så ser man, at der i mange kommuner er de her selvejende daginstitutioner, og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren kunne forestille sig, at vi også kommer i retning af at give mulighed for selvejende folkeskoler?