Kommentar:  Tak for det spørgsmål. Jeg synes, vi har været igennem et år, der om noget har vist, hvor vigtigt forskning er for os alle sammen. Det er en afgørende forudsætning for viden, men også for, at vi kan håndtere situationer som dem, vi har været igennem her. Og derfor har vi jo også en regering, som faktisk prioriterer forskning rigtig højt. Vi har med finansloven for 2021 ikke alene indfriet målet om, at 1 procent af bnp skal bruges på forskning, men også tilført 750 million kroner ud over det til en genstart af dansk økonomi. Og til trods for et faldende bnp har vi altså styrket forskningen i 2021 ud over den 1-procentsmålsætning. Der er afsat et historisk højt beløb til forskning i 2021 på 24 milliard kroner Det ændrer selvfølgelig ikke på, at det konkrete arbejde derude er udfordret. Det gælder hele landet, det gælder alle arbejdspladser, men det gælder selvfølgelig også vores forskningsmiljøer. Og jeg ved, at det har været en svær tid for vores forskere. Vi har i regeringen arbejdet meget målrettet på nogle fleksible rammer, sådan at selv om vi har været nedlukket, har der været lidt elastik til, at den mest nødvendige forskning, der skulle ind i et laboratorium, har haft mulighed for det. Og der er i dag mulighed for, at forskere har adgang til laboratorier, i det omfang at fysisk fremmøde er nødvendigt, for ikke væsentligt at forsinke forskningsaktiviteterne. Det står i vores retningslinjer, og det er universiteterne, der foretager den konkrete vurdering. Derudover indgik vi jo faktisk i efteråret en aftale med en række af Folketingets partier om at afsætte i alt 18 million kroner til at medfinansiere universiteternes forlængelse af de konkrete ph.d.-forløb, som universiteterne vælger at forlænge som følge af nedlukningen i foråret. Vi har dermed målrettet at understøtte forskning og innovation, så vi sikrer, at vores land også i de kommende år har stærke forskningsmiljøer, samtidig med at vi på trods af nedlukningen har forsøgt at skabe så fleksible rammer som muligt for vores forskere. Endelig har vi jo rammeaftalen om genåbning af Danmark, som regeringen indgik med størstedelen af Folketingets partier, inklusive spørgerens, i mandags, som sender et klart signal om, at det er væsentligt, at der fortsat er adgang til fysisk fremmøde for forskere og ph.d.-studerende, der har behov for adgang til for eksempel laboratorier som en del af deres forskning.

Svar:  Tak. Vi er også rigtig glade for, at regeringen prioriterer forskning. Vi så jo gerne fra Det Konservative Folkepartis side, at vores forskning faktisk nærmest lå på 1,25 procent af bnp over tid, og at midlerne gik til forskning og ikke til dyre huslejer eller tilbagebetalinger til EU, men det er lidt en anden diskussion. Det, som er bekymringen her, er jo netop vores ph.d.-studerende, og som ministeren rigtigt sagde, fik vi afsat midler i oktober sidste år. For det viste sig jo, at der var 75 procent af de ph.d.-studerende, der blev forsinket, og der var cirka 20 procent, der overvejede at droppe det. Det var allerede sidste år i juni. De midler, vi har afsat, hjalp cirka 200 af de 9.000 ph.d.-studerende. Nu er det faktisk 90 procent, som siger, at de bliver forsinket. 59 procent forventer, at nedlukningen har en direkte negativ konsekvens for deres forskning, og rigtig mange mener også, at de simpelt hen ikke har råd til den her forsinkelse, slet ikke med de faglige omkostninger. Så kunne ministeren forestille sig, at vi afsætter midler nu til at støtte vores unge forskere, vores ph.d.-studerende, så de kan gennemføre deres forskning?