kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Spørgsmålet lyder: Hvad mener regeringen om, at det tyrkiske religionsministerium og dermed Erdogan udøver politisk propaganda og kontrol gennem moskeer i Danmark?

Svar:  Jeg har tidligere nævnt, at det jo netop kan være problematisk, når anerkendte trossamfund på den her måde bliver påvirket – i det tilfælde her af den tyrkiske ambassade og det tyrkiske religionsministerium. Jeg har også derfor sammen med regeringen haft fokus på at sikre, at der er klare regler om anerkendte trossamfund og den støtte, som man får fra udlandet. Nu er vi tilbage ved diskussionen fra før, kan man sige, for det er jo derfor, trossamfundsloven blev fremsat i sin tid og også vedtaget af et bredt flertal. Så regeringen har fokus på det her område. Det er jo også derfor, vi har besluttet, at almenvelgørende foreninger skal oplyse om udenlandsk støtte, der er på over 20.000 kroner, for at den bliver godkendt af skattemyndighederne. Det er for regeringen afgørende, at man kan se, hvor anerkendte trossamfund, herunder moskeer og foreninger i Danmark, får deres penge fra, så vi har klarhed over, hvem der i virkeligheden står bag dem. Jeg vil også gerne igen understrege, at det selvfølgelig er problematisk, hvis der sker en påvirkning eller der gives økonomisk støtte til aktiviteter, der bidrager til at modarbejde og underminere vores demokrati og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder. Personligt synes jeg, at det ville være mere naturligt, at trossamfund i Danmark, herunder de tyrkiske, selv uddannede deres forkyndere. Jeg kan ikke se, hvorfor man skal have dem sendt fra andre lande. Så må jeg sige, at jeg ikke har grundlag for at vurdere, om bestemte trossamfund eller ministerier udøver politisk påvirkning. Det er selvfølgelig noget, vi skal holde øje med, og vi skal selvfølgelig holde skarpt øje med, at de overholder dansk lovgivning.
Kommentar:  Ellen Trane Nørby har søgt om orlov fra den 1. marts 2017, jævnfør forretningsordenens § 41, stykke 4. Hvis ingen gør indsigelse, vil jeg betragte det som vedtaget, at der meddeles orlov som ansøgt, og at stedfortræderne indkaldes som midlertidige medlemmer. Det er vedtaget.

Svar:  Fra Udvalget til Valgs Prøvelse har jeg modtaget indstilling om, at 1. stedfortræder for Venstre i Sydjyllands Storkreds, Hans Christian Thoning, godkendes som midlertidigt medlem af Folketinget fra og med den 1. marts 2017 i anledning af Ellen Trane Nørbys orlov. Er der nogen, der ønsker ordet? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Det, der står i den her rapport, er jo ikke ligefrem hyggelæsning, og det viser jo med al tydelighed det, som man jo godt ved, nemlig at Grønland er særlig udsat. Alene det, at der er 15 ud af 52 kommunefogeder, som ikke er der, altså stillinger, der ikke er besat, gør jo, at der ikke er nogen – hvad skal man sige – myndighed i de bygder, det går ud over. Og det må jo alt andet lige være utrygt for dem, der bor der.

Svar:  Jeg er meget enig i, at det er en stor udfordring. Jeg havde fornøjelsen her i formiddag at diskutere den her udfordring med blandt andet ministeren for området. Det, vi jo skal finde en løsning på, er, hvordan vi gør det interessant for nogen at vælge det at være kommunefoged, for hvis det er i en bygd, lad os sige med 50-60 mennesker, er det klart, at der skal være en retstilstand, men det kræver også, at der er nogen, der vil være det. Og derfor tror jeg, vi skal finde vejen ved at stille spørgsmålet: Hvordan gør vi det interessant at blive kommunefoged, så retstilstanden kan være i orden? Jeg tror ikke lige, det er en snuptagsløsning. Jeg tror, det er en større udfordring, men vi skal selvfølgelig gøre noget i fællesskab for det.
Kommentar:  Hvordan hænger de lempelser, som Socialdemokratiet står fadder til i forhold til at hæve ydelserne på det her område, sammen med, at man skal se det her samlet, altså det her med, at vi skal sikre, at vi ikke får nogle ghettoområder, hvor udviklingen går den forkerte vej, hvor flere kommer til at være på passiv forsørgelse?

Svar:  Altså, jeg er jo ikke ansvarlig for ydelser på den måde, så der må jeg næsten henvise til beskæftigelsesministeren. Men grundlæggende har ydelser, så vidt jeg husker, ikke været en del af diskussionen om parallelsamfundspakken. Jeg har siddet til alle de forhandlingsmøder, der har været, og deltaget i samtlige af de forløb. Jeg kan ikke huske det, og det kan være, jeg tager fejl, men jeg kan ikke huske, at det har været en del af diskussionen på noget tidspunkt. Men det kan være, at spørgeren er bedre inde i det.
Kommentar:  Baggrunden for, at jeg har indkaldt ministeren i spørgetiden, er jo, at der ikke er sket noget siden den 25. april, da vi lavede den aftale. Og så er det jo rigtigt nok, at vi i forgårs fik en indkaldelse til en drøftelse omkring det her. Jeg må bare sige, at ministeren jo den 1. maj ændrede bekendtgørelsen, så anbragte børn kunne have samvær med forældrene. Det var under hårdt pres. Dansk Folkeparti havde skrevet over til ministeren rigtig mange gange. Der valgte man så ikke samtidig at lempe besøgsrestriktionerne på botilbuddene, hvilket kan undre os, fordi der står i aftalen, at arbejdet med den nye bekendtgørelse vil blive iværksat straks efter aftalens indgåelse – og så går der alligevel flere uger, inden det kommer til at ske. I går kunne man læse på DR's nyheder: »Frede er udviklingshæmmet og har fødselsdag. Familien må han se langt efter«. Familien har ikke haft mulighed for at komme på besøg. Så er der jo selvfølgelig også det helt essentielle i det her, når man snakker om botilbud, nemlig at vi snakker om menneskers egen bolig. Der må jeg også bare sige, at selv om man bor på et botilbud, er man jo ikke frihedsberøvet, og der har vi manglet en positivliste over, hvad det er, man kan. Kan man komme ud? Kan man besøge sin familie? Og der er åbenbart vild forvirring omkring, hvad der er muligt. Der ved jeg jo, at ministeren i sin tid skrev ud, at beboeren godt kunne komme ud på besøg, og at man også skulle være åben for at tage beboeren tilbage på botilbuddet. Men samtidig er det bare noget andet, vi hører med de meldinger, vi får. Der er behov for at lempe på det her område, så man også kan få besøg på botilbuddene. Nu er vi i Dansk Folkeparti så bekymrede – det sagde jeg også til ministeren selv på det her møde, der blev holdt for et par timer siden – i forhold til netop det, at vi har 98 kommuner, for udgangspunktet må jo være, at det må gælde alle, at de har ret til besøg på udendørsarealer, selvfølgelig efter sundhedsfaglige retningslinjer

Svar:  Jeg ved faktisk ikke helt, hvad spørgeren spurgte om. Spørgeren var vidt omkring og sagde også mange ting, som jo er faktuelt forkerte. Spørgeren ved, at det er faktuelt forkert, at der ikke er sket noget, siden vi indgik aftalen den 25. april. Det har jeg gennemgået på et møde for ganske få timer siden; det gennemgik jeg i min besvarelse her. Det var en del af den politiske aftale, at der ikke skulle ske lempelser af besøgsrestriktionerne, før vi kunne gøre det på en måde, så det levede op til de sundhedsfaglige retningslinjer. Blandt andet var det også en del af aftalen, at vi skulle konsultere ordførerne igen. Det er så afgørende for mig og for hele området, at vi ikke har set nogen smittespredning på vores botilbud – det tror jeg vi alle sammen skal prise os lykkelige for – og derfor skal vi jo holde fast i, at tingene skal balancere her.
Kommentar:  Tak for ministerens tålmodighed i forhold til det arbejde, der blev lavet med organiseringen, hvor man lægger op til noget koordination. Men det, der sådan set er anbefalingen, er jo at gå lidt mere drastisk til værks og måske lade sig inspirere af det, man kender fra London, hvor der er Transport for London, hvor alt er organiseret på tværs. Og jeg ved da, at Venstres transportordfører, herre Kristian Pihl Lorentzen, har talt om den måde, de organiserer det på i München, så det er måske nogle helt andre og mere voldsomme boller, vi skal have på suppen i forhold til at organisere det anderledes. Så bliver jeg da nysgerrig i forhold til det med havnetunnelen, for det lyder, som om ministeren er rigtig godt i gang. Tør ministeren komme med en dato for, hvornår man kan regne med, at der er en havnetunnel i København?

Svar:  Nej, det sidste ved de fleste nok vil være uklogt. Man skal nok sørge for først at have dem om bord, som skal hjælpe en med, at det bliver til noget. I forhold til DOT vil jeg bare sige, at det også var noget af det første, jeg spurgte om, da jeg satte mig ned som transportminister, altså: Hvorfor har I ikke brugt DOT til at brede det mere ud – så man var gået mere drastisk til værks? Så vidt jeg kan forstå, var det det længste, man kunne komme i den tidligere regering. Jeg tager herre Rasmus Prehns udmelding i dag, som at nu er Socialdemokratiet rede til at gå længere, og det tror jeg vi får en god snak om, for det er sådan set også et synspunkt, jeg har.
Kommentar:  Nu skal jeg lige forstå det rigtigt: Der er altså kommet svar fra Europa-Kommissionen til regeringen om, at præåbningsskrivelsen er bortfaldet. Det var sådan, jeg hørte ministeren, og det må ministeren meget gerne lige kommentere, for det er ikke noget, jeg på nuværende tidspunkt er bekendt med. Men ellers bliver der jo snakket om den måde, man gør tallene op på, i forhold til kvælstofregnskabet. Det var der, kritikken var. Det var den måde, man havde gjort tallene op på, som var blevet sendt til Europa-Kommissionen, og det, jeg spørger om, er, om ministeren føler sig sikker på, at de er blevet gjort op på den rigtige måde af den danske regering, eller om ministeren vil sikre, at de bliver det.

Svar:  Nu skal jeg passe på, man skal jo ikke udtrykke sig forkert på denne plads. Men min forståelse har været, at den gang, der er i EU-systemet i forbindelse med landbrugspakken, i hvert fald indtil videre ikke har givet grundlag for yderligere fra Kommissionen. Det kan jeg af gode grunde ikke svare ret meget på, for det henhører under en anden minister, præcis hvad der foregår dér. Men jeg har det også sådan, at jeg har lidt svært ved at se, at jeg skulle gå ind i en sag, som en tidligere regering har håndteret, en sag, der sådan set har fundet sin afslutning.
Kommentar:  Tak for det. Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren arbejde for, at Danmarks fremtidige bidrag til EU bliver et bidrag, der maksimalt svarer til det europæiske gennemsnit?

Svar:  Regeringens holdning er gjort meget klar, og den er, at vi ønsker en dansk rabat eller en korrektion på 1 milliard kroner Det har jeg også drøftet i detaljen med Dansk Folkepartis medlem af Europaudvalget. Det afgørende for den danske regering er ikke, hvilken form rabatten kommer i. Det afgørende er, at den kommer, så den har en effekt i kroner og øre. Det ønsker vi, fordi det, som det helt korrekt er redegjort for af spørgeren med udgangspunkt i Ekstra Bladets beregninger i stedet for Finansministeriets, er sådan, at vi i øjeblikket betaler for andre landes rabatter. Sverige, vores naboland, der minder meget om os, får en rabat. Den betaler vi til. Det krav håber vi at komme igennem med. Selv om vi kommer igennem med det, vil EU-budgettet være indrettet sådan, at man betaler i overensstemmelse med, hvor højt et BNI, bruttonationalindkomst, man har. Det betyder, at de mest velstillede lande betaler mest, og sådan vil det uændret være, også hvis vi lykkes med den forhandling, vi her har diskuteret.
Kommentar:  Jeg kan godt høre, at ministeren har nogle flotte ord for, hvad regeringen gerne vil. Men det, jeg efterlyste i mit spørgsmål, var: Hvilke faglige begrundelser har ministeren lagt til grund for den beslutning, hun har taget?

Svar:  Vi har vurderet, at hvis man sammenligner det beløb på 28 million kroner fordelt over 2 år brugt på eksportambassadørerne med, hvad man kan bruge af for eksempel lokalt ansatte, kan vi få en del flere menneskelige ressourcer ud af samme beløb. Jeg lagde mærke til, at ordføreren tidligere sagde, at for de her særlige personer – eller tunge personer, tror jeg at ordføreren sagde – er det rigtigt, at de i en dansk kontekst og til dels også i en international kontekst er anerkendte individer. Men vi må bare anerkende, at rundtomkring i verden er det enten en ambassadør eller en minister eller en statsminister eller et kongehus, som reelt er dem, som de andre lande forstår og derfor også åbner døre for. Det anerkender vi, og derfor har regeringen også fået en handels- og investeringsminister, og noget af det, jeg skal bruge min tid på, er blandt andet BRIK-landene.
Kommentar:  Jeg vil gerne så her til sidst spørge ministeren, hvornår jeg i de nordjyske medier ser, hvad ministeren mener. Mener han virkelig noget med den grønne omstilling? Mener han også noget med møllerne? For det har han behændigt indtil nu undgået at melde ud, selv om han er blevet spurgt. Hvad mener ministeren, skal de der møller op, ja eller nej? Og er det ikke meningen, at ministeren så på den måde vil argumentere for, hvorfor den grønne omstilling er vigtig? Hvis alle siger nej til møller og siger, at de skal stå et andet sted, så bliver der jo ingen møller. Det er derfor. Man kan jo ikke begge dele, altså både ville have møllerne og så ikke ville have dem alligevel. Men jeg medgiver meget gerne, at det er en smart fidus, ministeren har fået ved at få pisket en stemning op, således at han på den baggrund kan sige: Jamen vi ville jo gerne, men folket vil jo ikke. Hvis det er det, der er formålet, synes jeg, at ministeren skylder os en rigtig god forklaring.

Svar:  Tak for det. Jamen de møller kommer op, hvis der er kommunal opbakning. Det har jeg faktisk i sinde, og for mig er det meget, meget vigtigt, at der er kommunal opbakning og også, at man ikke kommer efterfølgende og siger: Jamen vi var ikke opmærksomme på, at vi rent faktisk havde mulighed for at gøre indsigelse. Jeg synes, det er vigtigt, at både kommunalbestyrelsen og også borgerne i Frederikshavn er opmærksomme på, at der rent faktisk er en mulighed for, at kommunalbestyrelsen kan gøre indsigelse i forhold til det her projekt. Hvis kommunalbestyrelsen ikke gør indsigelse, bliver projektet gennemført.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 85 (S, DF, V, LA, RV, KF og 1 (EL (ved en fejl)), imod stemte 18 (EL, ALT og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Det undrer mig rigtig meget, at den danske regering ikke følger sin egen politik om at bekæmpe korruption ved at støtte det her forslag, der sådan set bare vil gøre, at virksomheder frit kan tilslutte sig dette. Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke i Danmark skal gå forrest og bakke op om det her initiativ. Jeg kan ikke forstå, at vi ikke på det her område skal være foregangsland. Der er jo rigtig mange virksomheder, som kan tilslutte sig eller lade være uanset det her forslag, men jeg mener at det fra den danske stats side ville være et enormt vigtigt budskab at tilslutte sig EITI-initiativet, som vi i øvrigt selv har ydet bistand til tidligere i forhold til oprettelse og sekretariatsbistand. Så jeg undrer mig rigtig, rigtig meget over, at hverken Venstres ordfører eller udviklingsministeren støtter forslaget.

Svar:  Ja, jeg hører det, den socialdemokratiske ordfører siger, men den socialdemokratiske ordfører svarede jo ikke på spørgsmålet. Jeg bliver nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører direkte: Mistænker Socialdemokratiet A.P. Møller – Mærsk A/S, DONG Energy A/Seller andre store danske anerkendte selskaber for ikke at bekæmpe korruption i deres arbejde i udviklingslandene?
Kommentar:  Tak. Jeg ved både fra folk, der sidder i menighedsrådet på Vestegnen, og præster, men også fra folk, der har med Den Muslimske Gravplads i Brøndby at gøre, at det jo er utrolig sårende at se, at der løbende er hærværk, og at der ikke finder domfældelse sted. De domme, jeg har kunnet finde der er faldet, drejer sig om nogle teenagere, der i en brandert har væltet nogle gravsten og har fået en bøde og noget betinget fængsel. Men det er klart, at når det drejer sig om det politisk motiverede, hvor det er hele kirkegårde, der raseres, eller Den Muslimske Gravplads i Brøndby, tror jeg måske, at vi politisk skal prøve at tage lidt bedre fat om problemstillingen. Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren ud over at foretage en undersøgelse – som jeg så kan høre er foretaget for 11 år siden – vil være med til at mødes og drøfte, hvilke initiativer vi kan tage for at understøtte det lokale arbejde med at forhindre hærværk.

Svar:  For det første er jeg jo et hundrede procent enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at man går ind og begår hærværk i forhold til noget af det, som betyder rigtig meget for et menneske. Man må i det hele taget ikke begå hærværk, men det her er virkelig krænkende. For det andet er jeg selvfølgelig til enhver tid indstillet på at tage et møde, hvis der er forhold, som spørgeren ønsker belyst eller drøftet. Det er jeg meget indstillet på.
Kommentar:  Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at vi hele tiden skal sørge for, at vores system rent faktisk også understøtter det udsendelsesregime, som vi nu engang har her i Danmark, og derfor tror jeg, at vi har behov for at kigge på det, men det er også fuldstændig korrekt, som herre Martin Henriksen siger, at det her ikke alene er i mit ministerium. Det er jo i virkeligheden tværministerielt, som herre Martin Henriksen også nævner her. Jeg synes, at vi skal bekræfte hinanden i, at det er helt afgørende, at vi også har de muligheder for at få udsendt de her mennesker, hvilket er nødvendigt, når mennesker skal udsendes og kan udsendes af Danmark.

Svar:  Tak for det. Og igen, jeg synes, at det trækker i den rigtige retning, men det ville jo være dejligt, hvis vi kunne få et klart svar fra ministeren, og det er jo godt, at vi så kan være enige om, at vi skal finde en lovgivning eller nogle regler, som dybest set understøtter det, som vi er blevet enige om i finanslovsaftalen om paradigmeskiftet i hjemsendelsespolitikken, og som blev vedtaget her i Folketinget. Det er positivt. Men det kunne også være rart at få et klart svar på, om ministeren mener, at eksempelvis undervisning, hvis man vurderer, at der er behov for, at børn bliver undervist – og det er helt fint med Dansk Folkeparti – så skal finde sted på et asylcenter eller et udrejsecenter eller i tilknytning dertil og ikke ude i en normal folkeskole. For når undervisningen finder sted i en normal folkeskole, risikerer man jo at give familien det indtryk, at deres fremtid er i Danmark, til trods for at myndighederne faktisk en gang har vurderet, at de bør sendes tilbage.
Kommentar:  Det er jeg selvfølgelig glad for. En anden ting, man kunne gøre – når vi nu står og brainstormer – handler om: En ting er at få flere fængselsbetjente, men man kunne jo også få færre indsatte. Vi havde for et par uger siden lejlighed til at diskutere den her manglende efterlevelse af aftalen om afsoning i hjemlandet for andre EU-lande. Jeg har også haft lejlighed til nu at læse op på den, og som jeg læser den, er der egentlig ikke noget galt med selve aftale. Hvis man er idømt en fængselsstraf på mere end 6 måneder, har landene pligt til at tage folk hjem. Kunne det ikke også være, vi skulle intensivere det, justitsminister, simpelt hen for så at sørge for, at i hvert fald de østeuropæere, der er i danske fængsler, ikke fylder op og gør tilværelsen stresset for vores fængselsbetjente?

Svar:  Det er også en relevant problemstilling, og sådan som jeg husker det, er jeg faktisk indkaldt i samråd om præcis den problemstilling, så der får jeg lejlighed til at svare på det i dybden, er jeg sikker på. Og det er rigtigt, at et af de elementer, som vi arbejder med, er det her, der drejer sig om  ubetinget fængselsstraf, hvor der helst skal være 6 måneder tilbage, altså som udestår. Der er jo også nogle sagsbehandlingsskridt internt i vores egne systemer, og jeg tror faktisk, at nogle af dem, hvis man kunne skære ned på dem, ville være egnede til at sikre, at der er flere, som kommer til afsoning i hjemlandet. Det er jo i hvert fald et fælles ønske at sikre, at der er flere, som afsoner i hjemlandet.
Kommentar:  Det kan godt være, man skal tænke lidt kreativt, men et udekøkken kan vel både gå ind under energiforbrug, ny teknologi og bæredygtighed, hvis man tænker kreativt. Men jeg kan godt se, at det, sådan som det opremses af herre Kaare Dybvad, måske kan virke perifert i forhold til de opremsede formål. Det må jeg kigge nærmere på, hvis der skulle være problemer der. Pengene er jo blevet afsat af en anden minister end mig.

Svar:  Ja, det er jo så sandt, men det er ministeren, der er ansvarlig. Jeg vil dog ikke undlade at benytte lejligheden til at opfordre ministeren til at holde hus med de penge, der er, hvad enten det er offentlige penge eller lejernes. Det synes jeg er vigtigt at vi gør, og ikke klatter dem væk på forskellige ting. Så vil jeg som afslutning sige tak for sæsonen her. Vi ses til efteråret.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 96 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jo, men jeg har jo altså svaret, at aftaleteksten er væsentlig kortere end udspillet, så det er ikke noget med, at plejehjemmene er skrevet ud af sundhedsreformen med den aftale, som regeringen har lavet med Dansk Folkeparti.

Svar:  Der hørte jeg ministeren sige  jo  lige først, så ministeren kan jo bekræfte her i den sidste runde, at hvis det nu stod til ældreministeren, så skulle plejehjemmene nok også have været nævnt i aftaleteksten, for at det her kunne give et retvisende billede. Ellers må ministeren jo – og jeg kan se, at ministeren sidder og laver ansigtsudtryk – sige nej, når hun får ordet. Altså, burde plejehjemmene ikke være nævnt i den aftaletekst, for at den kunne give et retvisende billede af, hvad det er for nogle grupper, der har allermest brug for større nærhed i vores sundhedsvæsen? Burde plejehjemmene ikke være nævnt? Det er et ja eller nej-spørgsmål.
Kommentar:  For at svare på de to spørgsmål – endnu en gang tak for spørgsmålene – vil jeg sige, at jo, selvfølgelig har det en betydning, hvor høje ydelserne er, i forhold til hvor stor en gevinst der er ved at være på arbejdsmarkedet. Og der er ikke nogen tvivl om – og det tror jeg i virkeligheden også spørgeren, den forhenværende minister, er klar over – at vi har et kæmpeproblem med især folk med ikkevestlig baggrund, som ikke i dag har en tilknytning til arbejdsmarkedet. Det er også jo derfor, at hele den her løsning er af midlertidig karakter. Det er et midlertidigt børnetilskud for at afhjælpe det problem, der er, og som vi har set vokse over de sidste mange år, nemlig at alt for mange børn efter vores mening lider alt for store afsavn. Dertil vil jeg også bare lige bemærke, at det, der jo er forudsat i de, hvad kan man sige, finansministerielle beregninger, er et mindsket arbejdsudbud på 225 fuldtidspersoner. Det vil altså sige, at det er meget, meget få mennesker, man vurderer ikke vil have en tilstrækkelig tilskyndelse til at arbejde, og det er, fordi mange af de udfordringer, som mange af de her familier har, er komplekse, hvad enten de er sociale, sygdomsmæssige, fordi de ikke kan sproget i tilstrækkelig grad eller ikke har de rigtige kvalifikationer. Det er meget mere komplekst end ene og alene økonomiske incitamenter.

Svar:  Tak for de bemærkninger. Jeg synes ikke rigtigt, det var tydeligt fra beskæftigelsesministerens side, hvornår forslaget omkring de 37 timer måtte blive præsenteret, og i hvilken udstrækning det måtte blive præsenteret, og hvad der måtte ligge af økonomi i sådan et forslag. For det er klart, at det jo heller ikke nødvendigvis er gratis at indføre det forslag. Det kan blive spændende at se. Derfor vil jeg sådan set også gerne vide, hvad den tidsmæssige horisont er for det forslag.