Kommentar:  Det er nok rigtigt set, at de store ændringer og de store forbedringer i det her er inden for kvægsektoren. Det er rigtigt. Med hensyn til svinebesætningerne er jeg meget tilfreds med, at vi nu kan garantere, at over 80 procent af de danske svin bliver omfattet af en sundhedsrådgivning.

Svar:  Så står vi med L 85, som implementerer noget, som vi socialdemokrater hverken har lod eller del i, så vi agter ikke at støtte lovforslaget; det kan jeg sige fra starten af. Det er sådan i forhold til nogle elementer, at regeringen, når man har et forlig, man har lavet sammen andre, bruger det – det har man gjort mange gange – at man så lige skal have puttet noget ind, som ikke har noget med det her at gøre. Sådan er det for eksempel omkring dyrlægernes uddannelse, for eksempel dyrlæger, der kommer fra udlandet, og som har nogle kompetencer, der måske ikke er lig med dem, som vi har i Danmark. Der ligger et par udmærkede linjer om det, som jeg ikke har nogen problemer med at støtte, og på grund af det her gode punkt vil jeg gerne bede om, at vi får lovforslaget delt op – i sidste samling havde vi også et punkt, hvor vi gjorde nøjagtig på samme måde, altså et forslag om at splitte lovforslaget op – og så skal vi nok støtte de fornuftige elementer. Men der, hvor vi ikke er en del af forliget, ser jeg ingen grund til at bakke op om det, og derfor kan vi lige så godt tage fat i nogle af de ting, som er årsagen til, at vi ikke kan være med og bakke op. For det første er det sådan, at vi gerne vil have så lav en medicinering inden for dyrehold som overhovedet muligt, og for det andet vil vi gerne have nogle flere kontrolbesøg. Den 5-procents-kontrol, man i dag i gennemsnit har hvert 20. år, synes vi er for lidt. Der har vi adskillige gange stillet forslag om mere, og det er jo selvfølgelig en af grundene til, at vi ikke kan være med. Det her vil i forhold til kvægsektoren også betyde, at det vil blive lettere at få adgang til medicin, og en stigning i forbruget kan være følgen af lige nøjagtig det lovforslag og det forlig. Det er også en af de ting, som Dyrlægeforeningen i deres høringssvar skriver at de ser som problematisk, og det er vi jo selvfølgelig fuldstændig enige i. Der har også været meget med hensyn til, hvordan de kontrolbesøg skal foregå. Skal det være risikobaseret? Og hvordan finder man frem til de brodne kar, som nogle vil kalde dem, i branchen? Det er selvfølgelig en selvstændig opgave altid at komme efter dem, hvor der er mest at komme efter. Det er også et spørgsmål om, hvem der skal gennemføre kontrolbesøgene. Vi ved jo, at den her regering har sat sig for at gøre hele Fødevarestyrelsen til et besparelsesområde: Det er blevet reduceret med cirka 200 million kroner og 100 mennesker. Det er de ændringer, der er sket siden 2001, som gør, at det siger sig selv, at man så ikke kan gøre tingene på samme måde, som man kunne tidligere. Derfor har den ene skandale jo afløst den anden på det her område, og vi tror, det er, fordi der ikke har været ordentlige prioriteringer, og at der ikke har været sat nok ressourcer ind i forhold til dem, der ville teste systemet. Så derfor synes vi selvfølgelig, det er skidt, hvis man skifter dyrlæger, der er ude at lave dyrevelfærdskontrol, ud med teknikere fra Plantedirektoratet, der, hvis der eksempelvis er forhold, der skal politianmeldes, så rent faktisk ikke kan gøre det; så er de nødt til at tage billeder og så videre og sikre sig beviset og ringe efter dyrlægen, og så kan dyrlægen komme og anmelde det til politiet. Den slags ting synes vi er forringelser, og vi synes også, det er forringelser, at der er færre besøg i svinebesætningerne, end der var tidligere. Vi vil gerne være med til at lave forbedringer i forhold til dyrevelfærden, og det ser vi der i stigende grad ikke er tale om her. Derfor har vi valgt at stå udenfor, og derfor vil det da også være fuldstændig legitimt for os at lade være med at stemme for forslaget, men bede om at få det delt, således at vi kan stemme for de dele, som vi gerne vil være med til. Tak.