kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  For det første må jeg lige korrigere spørgeren. Altså, den skattereform, der er vedtaget, er en fuldt finansieret skattereform. Og så i forhold til at spørgeren faktisk insinuerer, at vi ligger på et meget lavt serviceniveau i Danmark, at vi har en offentlig sektor, som lider og faktisk nærmest ikke kan ånde, så synes jeg, at det er helt forfejlet billede af, hvordan vi egentlig har det i Danmark. Vi har faktisk et historisk højt niveau, i forhold til hvor mange penge vi bruger på vores offentlige sektor, og det må da også vække undren hos spørgeren, at vi faktisk, ud over et historisk højt niveau i kommunernes budgetter, har oplevet, at kommunerne har overskredet disse budgetter massivt i en tid, hvor vi alle sammen må passe på, hvordan vi bruger pengene, og må sørge for, at økonomien i det offentlige kan holdes i ro, sådan at vi ikke får en øget gældsætning. Vi bliver også nødt til at tænke i et større perspektiv og så sørge for at bruge pengene rigtigt og ikke bare overskride budgetterne.

Svar:  Jeg regner med, at vi skal ud at føre valgkamp i næste uge – ikke sammen, men imod hinanden. Jeg glæder mig til at skulle ud at føre den valgkamp, fordi jeg er sikker på, at borgerne synes, at der er skåret ned på kerneydelserne, på den kommunale velfærd, siden vi har fået kommunalreformen. Jeg er også helt sikker på, at de synes, det er underligt, at ministeren skal have tusindvis af skattelettelser hvert eneste år i en periode, hvor der skal holdes igen. Hvornår var det så lige, at den der skattereform var fuldt finansieret? Er det i år, den er det? Eller hvornår er det? Borgerne oplever besparelser på en lang række forskellige områder, og samtidig giver man skattelettelser, og selvfølgelig flest til de rige, også med Dansk Folkepartis accept. Det synes vi er skørt i en periode, hvor der er brug for, at vi investerer klogt i fremtiden, i unges uddannelser, hvor uddannelsesraten falder og så videre Og det er da ikke rimeligt, at dem, der har været med til at opbygge det her velfærdssamfund, ikke kan få en ældre- eller plejebolig. Jeg synes bare, det her handler om prioriteringer. Når vi også ved, at regeringen har givet skattelettelser for 230 milliard kroner siden 2001, så sidder vi jo med selvskabte plager. Men regeringen kommer til at bære ansvaret for, at man skærer ned over for kommunerne og bruger pisken over for kommunerne for at få dem til at skære ned i kerneydelserne. Det er jo nøjagtig det, man gør. Når man ikke kan sige, at der er nogen steder, hvor der er flottenhejmeri, må det jo være, fordi man ikke er dygtig nok til at administrere, og så bliver man nødt til at skære ned i kerneydelserne. Er det ikke også det, der er målet?
Kommentar:  Jeg må sige, at jeg bestemt ikke har opfattelsen af, at Københavns Politis indsats er tilrettelagt ud fra, at det skulle give rocker- og bandemiljøet i København og hovedstaden fred. Tværtimod synes jeg, at alle statistikker peger på, at politi og anklagemyndighed her gør en fremragende indsats. Jeg har intet grundlag for at kritisere dem. Alle de politiske hensigter, vi har vedtaget i fællesskab, bliver efterlevet, og resultaterne er meget klare: Op mod en femtedel af de registrerede rocker- og bandemedlemmer i Danmark sidder enten i fængsel eller er varetægtsfængslet, og der bliver givet domme som aldrig før. Det er selvfølgelig udtryk for, at der er et problem, og det håndterer blandt andet Københavns Politi meget, meget flot. Så spørger herre Peter Skaarup: Er det rimeligt, at politiet bliver bragt i en situation, hvor de skal bruge tåregas? Nej, selvfølgelig er det ikke det; det er jo helt uacceptabelt. Det kan der ikke være to meninger om. Derfor er jeg også glad for at konstatere, at der her er en situation, hvor Københavns Politi lader ikke rocker- og bandemedlemmer gå frit rundt i gaderne i København, overhovedet ikke – tværtimod. De har opfyldt alle politiske hensigter og fået klap på skulderen for, at ville forstærke den indsats, som man har været i gang med, og resultaterne er der i form af, at man får fat i rigtig mange rocker- og bandemedlemmer, som enten er fængslet eller sidder varetægtsfængslet i øjeblikket.

Svar:  Altså, justitsministeren vil gerne male sådan et lyserødt billede af det hele og siger, at der bliver gjort så og så meget. Ja, der bliver gjort meget for at mobbe bandemiljøet og sikre, at bandemedlemmer kommer i fængsel. Men jeg har nu spurgt mange gange vedrørende det forhold, at Christianiaindsatsen altså ikke har været der i meget lang tid, og at politiet måtte tage benene på nakken i forbindelse med en ganske bestemt aktion i august 2011. Så er det, jeg spørger justitsministeren: Er det rimeligt, at man så på den baggrund vælger at sige: O.k., så kan I bare fortsætte? Det får jeg ikke noget svar på, for selvfølgelig er det ikke rimeligt, og selvfølgelig må justitsministeren meget gerne tage sammen med Retsudvalget derud – hvilket forhåbentlig snart sker – og se de der vagtposter, se de tre vagtposter, som BT har talt med den 31. marts. De behøver ikke behøver bekymre sig synderligt om, hvad der sker i forbindelse med deres hashsalg, for det kan bare fortsætte. Politiet kommer ikke. Det er da ikke holdbart, og det kan justitsministeren i Danmark i 2012 da ikke leve med, kan han det?
Kommentar:  Det er jo fuldstændig rigtigt. Nu kan man klage, hvis man har en mistanke om, at man er uretmæssigt registreret. Man kan ikke klage, hvis man har mistanke om, at man bliver overvåget eller der på andre måder bliver brudt regler. De klagemuligheder eksisterer ikke. Men det var sådan set ikke det, jeg spurgte til. Jeg spurgte til udpegningen af tilsynets medlemmer, som jo skal ske, så vidt jeg husker, i et samarbejde mellem forsvarsministeren og justitsministeren, som jo er chefer for de to efterretningstjenester, der skal kontrolleres. Ergo er cheferne for tilsynet de samme chefer, som er chefer for efterretningstjenesterne. Vidner det om uafhængighed i kontrollen?

Svar:  Vi har jo – hvad skal man sige? – en politisk kontrol med de respektive ministre, det ligger jo sådan set i de parlamentariske arbejdsvilkår, vi har herinde. Derved har vi også en parlamentarisk kontrol både med det, justitsministeren og forsvarsministeren i givet fald foretager sig. Det er der, hvor man kan sige, at demokratiets spilleregler sådan set gør sig gældende, og heldigvis for det. Men det er klart, at regeringen jo også vil skulle underrette Folketingets Kontroludvalg, hvis der opstår en sag, hvor en henstilling fra tilsynet for eksempel ikke tages til følge. Det synes jeg sådan set også er med til at sikre, at vi faktisk bevæger det her i den rigtige retning. Nu får vi et tilsyn, som for mig at se er et styrket tilsyn, hvor vi netop får nogle instanser ind, som rent faktisk kan være med til at kontrollere det. Så kan man selvfølgelig altid diskutere, om man så kan have tillid til forsvarsministeren og justitsministeren. Det er så der, hvor vi som parlamentarikere heldigvis har den mulighed at kunne vippe dem af pinden, såfremt vi ikke er tilfredse med dem. Jeg har nu ret stor tillid, i hvert fald til den nuværende justitsminister og den nuværende forsvarsminister.
Kommentar:  Jeg har bemærket, at kommunens navn, Sønderborg, er fremkommet i spørgsmålet. Derfor har jeg også lige fundet frem til, hvordan det egentlig ser ud med børnetallet i Sønderborg. Hvis man ser på, hvordan børnetallet for 0-6-årige i Sønderborg Kommune udvikler sig de kommende år, kan man se, at der sker et fald på 8 procent Derfor finder jeg det egentlig meget fornuftigt, at man går ind og ser på, hvordan man kan tilpasse budgetterne, og det er sådan set også det, Sønderborg Kommune er i gang med. Og det er jo egentlig meget fornuftigt, at man tilpasser budgettet til, at der er færre børn, der skal passes.

Svar:  Men samtidig er problemstillingen jo, at vi oplever en skævvridning på området. Altså, der er nu et sparekatalog, som skal implementeres, og regeringen mener, at man skal kunne spare 4 milliard kroner i kommunerne. Samtidig vil man dels udskyde nogle skattelettelser, dels fastholde kontanthjælpen på det nuværende niveau. Og der kan man jo bare spørge sig selv, hvilke konsekvenser det vil få for borgerne i de kommuner, som i forvejen er udsat, og hvor man har problemerne. Vil man have lige så gode muligheder i en familie, hvor kontanthjælpen bliver fastholdt på det nuværende niveau, som man vil have i en familie, hvor forældrene får udskudt topskattelettelserne en smule? Det er jo reelt den problemstilling, vi står over for, og det er tilsyneladende det, som skal være med til at finansiere, at der er foretaget skattelettelser allerede.
Kommentar:  Som jeg forstår det, gør det, at erhvervsgymnasierne jo så ikke kan spise af den pulje. Afrundingsvis vil jeg gerne sige, at jeg er glad for, at ministeren er indstillet på at kigge på det her område og måske prøve på at gøre konkurrencevilkårene mere lige. Jeg vil også rigtig gerne overrække eksemplet her med tallene til ministeren, som ministeren så kan prøve at kigge på, for jeg må sige, at jeg mener, at det eksempel, som er her, er grotesk i forhold til lige konkurrencevilkår, og jeg vil høre ministeren, om ministeren har lyst til at se tallene.

Svar:  Jeg vil glæde mig til at modtage spørgsmålene fra spørgeren, og så får spørgeren selvfølgelig også et godt og grundigt svar fra Børne- og Undervisningsministeriet.
Kommentar:  Tak for det lange svar. Jeg har læst den VVM-redegørelse, der nu er til debat på borgermøder rundtomkring på steder langs den strækning, der skal elektrificeres, og jeg synes ikke, man kan sige, at det i forhold til tilgængelighed er en speciel dyr foranstaltning. Hvis man skal fra Børkop til Vejle, hvilket er en meget kort strækning, skal man faktisk til Fredericia og skifte dernede for at kunne komme med toget til Vejle og den modsatte vej hjem. Det har været drøftet på flere møder, hvor man har debatteret Togfonden DK, og der så man kun på løsningen med to elevatortårne på trappen, men det er faktisk muligt at få en niveaufri adgang til den ene perron ved at bruge den anden parkeringsplads ved stationen, og dermed er der kun behov for øget tilgængelig på den modsatte side. Det er i forhold til at se på nye muligheder i stedet for at se på det, man har drøftet på nogle af de andre borgermøder, og jeg kan hilse fra lokalrådet derude og sige, at de gerne giver en kop stationskaffe til ministeren, hvis han vil komme på besigtigelse – det er der nogle af forgængerne der har været.

Svar:  Jeg kan bekræfte, at det, man påtænker at lave der, er en ny gangbro og elevator på begge perroner. Det er det, man påtænker. Det er hermed sagt, og jeg er sikker på, at Banedanmark også lytter med på debatten her, sådan at de kan tage det med i overvejelserne, hvis der er et andet genialt forslag.
Kommentar:  Jamen ministeren har jo selv sendt det svar under hastelovgivningen, at man gerne må forlade sin bolig. Så hvor svært kan det være at svare på i en spørgetid? Men så må jeg jo sende det over skriftligt. Så må jeg spørge ministeren, hvordan ministeren helt præcis vil sikre, at den aftale, vi har indgået på ældreområdet, bliver overholdt og fulgt, herunder at kommunerne som udgangspunkt sikrer besøg på alle plejecentrene. Det har ministeren jo ikke kunnet svare på om er sket. Nej, det har ministeren ikke kunnet svare på i et skriftligt svar, jeg har modtaget. Her kan ministeren ikke redegøre for, hvilke plejehjem og kommuner der har åbnet op for besøg, og det må ministeren jo kunne svare på og herunder også finde ud af, om man lever op til den aftale, der er indgået, og tilbyder ekstra rengøring til dem, som har manglet ekstra rengøring.

Svar:  Jo, der skal naturligvis fortsat følges op på den her aftale, og det vil vi gøre hele vejen igennem fra ministeriets side, og jeg redegjorde for i mit indledende svar for, hvad der er sket, i forhold til et brev til samtlige kommuner, et aktstykke igennem Folketinget, nye restriktioner og nye vejledninger fra Sundhedsstyrelsen. Jeg har også som opfølgning på mit brev til alle kommuner bedt KL om at komme med en redegørelse om besøg, bare lige med den tilføjelse, at det er udendørs besøg, vi taler om – så det er altså med hensyn til udendørs besøg, der er åbnet op – og eventuelt bygge noget op i den forbindelse, som aftalen jo præcis beskriver. Men det har jeg bedt om at få en redegørelse for. Så på den måde vil vi følge op på det.
Kommentar:  Hvis man kigger på, hvad Dansk Ornitologisk Forening har skrevet og ment om det her, så er det ganske stærke ord, de bruger. Deres formand, Egon Østergaard, siger, at det er rystende og chokerende, at så store og vigtige dele af ramsarområdet forsvinder i det her politiske frontalangreb på vores Natura 2000-områder. Foreningen skriver videre, at de helt klart mener, at det er i strid med ramsarkonventionen, og at det følger af reglerne, at man skal spørge konventionssekretariatet, før man foretager en så voldsom indskrænkning. De skriver yderligere, at det følger af ramsarkonventionen, at der skal være påtrængende nødvendige nationale interesser, hvis man skal beskære og fjerne ramsarbeskyttelsen af natur. Hvad er det egentlig for påtrængende nødvendige nationale interesser, som ligger bag?

Svar:  Som jeg nævnte i mit svar på det oprindelige spørgsmål, er det jo helt rigtigt, som man nævner fra Dansk Ornitologisk Forenings side, at det her begreb fremgår af ramsarkonventionen fra 1971. Men omkring årtusindskiftet opdaterede man altså det her, således at man siger, at der kan være andre grunde. Man kan få bedre viden, eller man kan have nogle oprindelig fejlbehæftede områder, og det er jo det, der er tilfældet her. Og jeg deler bekymringen for fugleliv og for trækfugle, og jeg anerkender, at Vadehavet er et vigtigt område, men vi har tusindvis af hektar med kornmarker, også i Natura 2000-områder.
Kommentar:  Som jeg allerede har markeret i min ordførertale, ønsker vi selvfølgelig også at udnytte det vækstpotentiale, der er ved havdambrug, og det skal ske uden at belaste miljøet; det har jeg jo klart og tydeligt markeret i ordførertalen. Selvfølgelig skal vi da også udnytte det – både af hensyn til arbejdspladser og for at få gode fisk og fødevarer på bordet. I Danmark producerer vi nogle af verdens bedste fødevarer, om ikke de allerbedste fødevarer i verden. Det skal vi selvfølgelig blive ved med, og vi skal også udnytte de muligheder, der kommer. Så kan der jo fint peges på en række projekter, udviklingsprojekter, rundtomkring i landet, som netop skal understøtte muligheden for, at vi er helt fremme i skoene med hensyn til at sikre, at vi kan udnytte potentialet og samtidig passe godt på vores miljø. Det kan jeg da ikke se noget forkert i, tværtimod.

Svar:  Nu italesætter ordføreren, at det her skal ske, uden at det belaster miljøet, men det fremgår jo af lovforslaget, at der kommer godt 800 t ekstra kvælstof ud i de danske farvande som følge af den her lovgivning. Og så begynder man at snakke om, at man kan dyrke lidt tang og muslinger henne i et hjørne – et helt andet sted, end hvor man har de forurenende havdambrug. Jeg vil godt høre ordføreren, om der ikke er et problem i, at man ikke har belæg for, at de kompenserende virkemidler vitterlig virker.
Kommentar:  Nu er det jo ikke lige til at skulle finde 24 milliard kroner i den her genopretningspakke, uden at vi alle sammen på den ene eller på den anden måde kommer til at mærke det. Det var alligevel en vis sum penge, der skulle findes. Men det er en tvungen opgave. Det er simpelt hen en nødvendig opgave. Det er en opgave, som viser, at vi har en regering, der sammen med Dansk Folkeparti er villig til at tage det økonomiske ansvar i forhold til at sikre det danske samfund. For vi ved jo, at hvis vi ikke sørger for at få styr på de offentlige finanser og sørger for at få styr på gælden, kan vi ende i samme situation som en lang række andre europæiske lande, der virkelig skal gå til den i forhold til de offentlige budgetter. Så jeg synes, at det at føre en ansvarlig økonomisk politik og sørge for, at der er styr på finanserne, og sørge for, at der er ro i forhold til, hvordan markederne ser på Danmark, og sørge for at holde renten i ro, faktisk også er socialt ansvarligt. For det er kun på den måde, vi kan sikre og beskytte vores svage borgere i samfundet.

Svar:  Nu snakker ministeren meget om ansvarlighed og inklusion, og hun synes, at hun har fået gennemført et godt stykke arbejde. Men ministeren nævnte så også, at regeringen i samarbejde med Dansk Folkeparti har fået gennemført den her såkaldt meget socialt ansvarlige genopretningspakke. Man kan så stadig væk sætte spørgsmålstegn ved, om det er socialt ansvarligt, især når man ser på, at det her som sagt er med til at ramme familier, der ikke har det godt i forvejen, de mest udsatte familier. Jeg vil egentlig gerne prøve at stille et mere konkret spørgsmål til ministeren. Det er sådan, at Dansk Folkeparti har været ude at sige, at det faktisk er meget bevidst, at loftet over børnefamilieydelsen skulle ramme indvandrerfamilierne hårdest. Det er da lidt tankevækkende, at det er et bestemt segment i samfundet, man går efter, det er simpelt hen indvandrerfamilierne, der jo gennemsnitligt har flere børn end etnisk danske familier. Synes ministeren egentlig, at det er en ansvarlig politik at gå efter en bestemt udsat gruppe i samfundet?
Kommentar:  Mange tak for det svar. Jeg skal også som det første sige, at jeg jo synes, at det var en dejlig nytårstale. Der var nogle rigtig gode formuleringer, for eksempel da statsministeren sagde, at man ville skabe blandede kvarterer, hvor man møder hinanden på kryds og tværs. Det er jo sød musik i en socialdemokrats øre, det må jeg sige. Også tak for uddybningen nu her. Ministeren siger, at der er 600 million kroner i den pulje, som der blev sat af i Landsbyggefonden. Vil ministeren oplyse, hvor mange af de penge der resterer? Altså, hvor mange af dem er brugt, og hvor mange af dem er ikke brugt, sådan som det ligger nu? For jeg kan sige, at jeg umiddelbart har hørt om fire projekter, hvor man har revet boliger ned – på Motalavej i Korsør, i Askerød, i Taastrupgaard og i Gellerupparken i Aarhus – men de beløb husker jeg som noget mindre. Så hvor meget er der egentlig tilbage af de penge fra dengang?

Svar:  Det tal har jeg ikke med her i dag, men jeg kan tilslutte mig ønsket om, at der skal være en mere blandet beboersammensætning. Man kan også sige, at det, vi gør, når vi siger, at vi gerne vil have en mere blandet beboersammensætning, er at rydde op efter fortidens fejl. Det er jo især i kommuner, som er under socialdemokratisk ledelse, at man har bygget meget store områder, hvor der netop ikke er en blandet sammensætning af hverken boligformer eller af beboere, men hvor der er hundredvis og sågar også i nogle tilfælde tusindvis af almene boliger. Man placerer folk med boligsociale problemer i socialdemokratiske kommuner og mener, at det er løsningen på problemet. Det er det, vi forsøger at rydde op i i dag, og jeg er glad for, at Socialdemokratiet vil være med til det.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 86 (S, V, DF, RV, SF, KF, NB og LA), imod stemte 9 (EL, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er vedtaget og vil nu blive sendt til udenrigsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Herre Simon Emil Ammitzbøll-Bille vil gerne have ordet.
Kommentar:  Det, jeg også hører ordføreren sige, er, at netop fordi der ikke har været indkaldt til drøftelser, og fordi det her ikke har været aftalt, inden vi står her i salen og diskuterer det, så er det, at Dansk Folkeparti vælger at trække støtten til sin egen aftale. Kan ordføreren bekræfte det?

Svar:  Nej. Jeg fremhævede bare den lidt specielle parlamentariske situation. Vi har aftalt det i papiret, som vi skrev under på i 2017, altså at partierne skulle være enige om det, før man hævede loftet. Nu står vi så i Folketingssalen og har fundet ud af, at vi ikke har haft nogen drøftelser om det, og at vi ikke er enige om det. Hvad gør vi så? Jeg er egentlig meget åben over for, at vi i fællesskab kan bruge pengene på noget andet, som måske kunne gavne virksomhederne, for eksempel et investorfradrag, kigge på proportionsgrænsen, eller kigge på at gøre det nemmere og mere attraktivt med hensyn til medarbejderaktier. Det er bare for at være konstruktiv. Det kunne også være afgiftssystemet, som jeg personligt synes er vigtigt, men det er jo så lidt en anden boldgade inden for beskatning. Så jeg er egentlig meget åben over for at kigge på andre områder, men jeg synes bare ikke, at aktiesparekontoen er den bedste måde at støtte vores virksomheder på.
Kommentar:  Tak for det, og også tak til ældreministeren for at møde frem og svare på spørgsmål her, som handler om regeringens sundhedsreform. Man kan jo sige, at der er en brændende platform: der skal ske ændringer i vores sundhedsvæsen, der er behov for mere nærhed. Det mener vi jo at der er fra Socialdemokratiets side, så det kan vi godt blive enige om, og også en større sammenhæng særligt for de svageste borgere, der ender med at cykle rundt i systemet og blive det, vi jo desværre har et decideret ord for, nemlig svingdørspatienter. Hele afsættet for det er jo, at der bliver markant flere ældre i de år, vi kigger ind i – markant flere ældre – og derfor synes jeg jo, at hele diskussionen omkring den her sundhedsreform også er en meget, meget væsentlig diskussion, også for landets første ældreminister. Så først og fremmest tak til ældreministeren for at komme og svare på et spørgsmål omkring det. Med det sagt vil jeg jo sige, at jeg godt forstår den kritik og de bekymringer, som Ældre Sagen rejser, og som Alzheimerforeningen rejser her, for når vi snakker om vores plejehjem, er det jo her, hvor de allersvageste og allermest svækkede og sygeste ældre opholder sig. Det er jo ældre, som har en oversygelighed i forhold til ældre, som kan bo derhjemme og klare sig selv bedre. De ender oftere på sygehusene for noget, som kunne være forebygget. Jeg tror, at det er to og en halv gang så ofte, man, hvis man bor på et plejehjem, ender med at blive indlagt for noget, der kunne være forebygget, end hvis man var så frisk, at man stadig kunne bo derhjemme. Så det er jo en gruppe, som er helt central, når det kommer til fremtidens sundhedsvæsen, ligegyldigt om man så vil lave den reform, som regeringen vil, hvor man samler og centraliserer, eller om man vil lave det udspil, som Socialdemokratiet har foreslået, med stærkere nærhed. Derfor vil jeg også bare helt kort spørge ældreministeren, om ikke ældreministeren er enig i, at det er en fejl, at plejehjemmene er blevet skrevet ud, altså at det simpelt hen kort og godt er en fejl, der er sket i skyndingen, at plejehjemmene ikke længere bliver nævnt eksplicit i den aftaletekst, der ligger, om sundhedsreformen.

Svar:  Jamen jeg vil gerne slå fast igen, at der ikke er tale om, at plejehjemmene er skrevet ud af sundhedsreformen med den aftale, regeringen og Dansk Folkeparti har lavet. I regeringens udspil til sundhedsreformen indgik der nogle eksempler på faggrupper, der kan kompetenceudvikles, i forbindelse med at vi styrker kvaliteten i de kommunale sundhedstilbud. Som eksempel var der også nævnt det sundhedsfaglige personale på landets plejehjem. Aftaleteksten er væsentlig kortere end udspillet, og som jeg allerede har nævnt, er det altså ikke alle eksempler i udspillet, der også fremgår af aftaleteksten.