kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg skal selvfølgelig erklære mig tilfreds med, at Venstre står ved indgåede aftaler, og at man også har tillid til, at der bliver lavet det stykke arbejde, der skal laves, selv om det jo er på betydelig kortere tid, end der tidligere har været til rådighed for at få rettet op på lovgivningen. Så jeg erklærer mig tilfreds med, at Venstre vedstår indgåede aftaler, og det må vi jo så bruge videre frem i den proces, vi skal igennem.

Svar:  Det er nu snart 2 måneder siden, at vi indgik aftalen, og vi står klart ved den aftale, som vi har indgået, og er helt med på, at den skal vi have fulgt op på. Jeg havde en klar forventning om, at beslutningsgrundlaget var klart til det, men der er jo lidt tid at løbe på endnu inden både anden og tredje behandling. Det er også derfor, jeg har markeret, at jeg beder ministeren forholde sig til det, når han kommer herop, og så prøve at få det kortmateriale frem. Det burde heller ikke være umuligt, når vi kan se, at der ligger kortmateriale i vandrådene. Så der er jo noget at arbejde med.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 84 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 23 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 88 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Som regel, når jeg står herovre, er det, fordi det enkelte folketingsmedlem har en bestemt holdning til, hvor der kan anvendes flere politifolk. Det er meget, meget typisk, og jeg kan afsløre uden at sige for meget, at det spreder meget vidt. Der er en lang række forskellige områder, hvor det ærede Ting har den holdning, at man skal have endnu flere politifolk til arbejdet. Og det har jeg faktisk fuld respekt for, for der er ikke noget som helst galt i, at folkevalgte går op i ikke mindst deres lokalområder og ting, hvor der er behov for politifolk. Det, jeg kan give et tilsagn om, er, at vi vil følge det her og følge op på herre Henning Hyllesteds spørgsmål, og så må vi jo tage den drøftelse. Man kan jo sige, og det siger jeg helt uden malice, at der var et politiforlig, hvor nogle mennesker valgte at investere også deres politiske kapital i for eksempel indsats mod cabotagekørsel, men det vil nu ikke betyde, at jeg vil holde herre Henning Hyllested uden for den indsats, som ydes, og tage diskussionen.

Svar:  Det er jeg selvfølgelig glad for, bestemt, og det vil jeg gerne kvittere for. Jeg tillægger faktisk også landets til enhver tid siddende justitsminister den autoritet, at ministeren rent faktisk er i stand til, hvad skal man sige, at gennemtvinge det – det er et dårligt udtryk – men i hvert fald at rejse nogle diskussioner i politiet. Og det er selvfølgelig, fordi der, som jeg siger, også er en diskussion internt. Jeg får jo også henvendelser fra betjente, som er beskæftiget ved tungvognscentrene, og som heller ikke er tilfredse. De føler, at der meget langt oppefra i systemet er udstukket nogle retningslinjer, som netop ikke tager hensyn til deres faglige viden om, hvordan man for eksempel kunne bekæmpe cabotage meget, meget mere effektivt, hvis man fik lov at patruljere i små patruljer rundt omkring i terminalområder.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte: 109 (V, S, DF, SF, KF, RV, LA, Christian H. Hansen (UFG) og Pia Christmas-Møller (UFG)), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 2 (EL). Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Nu skal vi jo også debattere indholdet i selve dagtilbuddet i det næste spørgsmål, men altså, lad mig starte med at sige til det, som fru Line Barfod spørger til: Altså, min klare opfattelse er, at der har været bred opbakning til, at vi har fået sat fokus på, hvad indholdet i dagtilbuddene er. Både de faglige organisationer og kommunerne og store dele af Folketinget har simpelt hen været så optaget af at understøtte, at dagtilbuddet er et sted for læring. Derfor har vi sat fokus på læring og har taget en masse initiativer i den retning, og det ændrer altså ikke ved, at vores afbureaukratiseringsprojekt så også viste, at der var nogle af de regler, der kunne forenkles. Det er det, vi har taget alvorligt. Men det ændrer ikke ved, at fagligheden og kvaliteten i det dagtilbud, som vi ser i dag, jo er markant forbedret i forhold til for en årrække siden ved, at der netop er sat fokus på læring i daginstitutionen også.

Svar:  Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at vores børnehaver og vuggestuer først og fremmest skal være opbevaring af børn, mens forældrene går på arbejde, eller at vuggestuer og børnehaver først og fremmest skal have fokus på at give gode rammer for et godt børneliv?
Kommentar:  Jamen hvis vi skal takke hinanden, vil jeg da også gerne takke statsministeren for efter valget at have slået ind på den kurs, vi anbefalede før valget. For det er jo rigtigt, at Danmark på mange måder er på sporet, et spor, vi lavede før valget: efterlønsreform, dagpengereform, ro omkring de offentlige budgetter. Det var jo alt det, der dengang skulle forsvinde med afsæt i de her servietberegninger: »En Fair Løsning«, »Fair Forandring«, det hele er tryllet væk på 12 minutter, så er der en pengeregn ned over kommunerne, der er to lærere i alle skolelokaler og så videre og så videre Statsministeren blev på det spor, vi andre lagde ud, lavede måske århundredets største vælgerbedrag, men fint nok, det var godt for Danmark. Det, jeg kerer mig om nu, er, om det bliver ved med at være godt for Danmark nu, hvor statsministeren øjensynlig er ved at genskabe tricket fra 2011, nemlig at bilde befolkningen ind, at man har styr på tingene. Må jeg ikke stille et helt konkret spørgsmål – et helt konkret spørgsmål: Kan statsministeren forklare mig, hvorfor det lovforslag, der indgår i lovprogrammet på energiministerens område omkring elforsyningsloven, der handler om engrosmodellen, først skal træde i kraft i 2016 og ikke i 2015, sådan som det var regeringens første intention?

Svar:  Nu kan jeg høre, at herre Lars Løkke Rasmussen ikke rigtig kan finde ud af, hvilken argumentation han skal vælge for at kritisere regeringen. Den ene dag får vi skældud for, at vi har gjort alt det, som Venstre ville have gjort før valget, og i dag får vi så skældud for, at vi er ved at køre dansk økonomi i sænk. Men nu må herre Lars Løkke Rasmussen jo vælge: Følger vi den økonomiske politik, som var tilrettelagt før valget, eller er vi ved at køre dansk økonomi i sænk? Sandheden er nu ingen af de to dele. Sandheden er jo, at vi fører en økonomisk politik, som på en og samme tid holder hånden under beskæftigelsen, fordi vi ikke har en økonomi og en vækst, der er selvbærende endnu, og vi har fået styr på dansk økonomi, så der ikke længere ligger ubetalte regninger, når man åbner skufferne. Der er styr på tingene. Vi fører en holdbar økonomisk politik, og den virker oven i købet. Flere mennesker er i beskæftigelse, vi har den laveste ledighed i rigtig mange år. Men herre Lars Løkke Rasmussen har fremlagt et budget bare for næste år, som ikke holder, og herre Lars Løkke Rasmussen nægter at fremlægge et langsigtet budget for de kommende år. Det ville jo være uligt meget nemmere at diskutere med Venstre, hvis man fremlagde et program for, hvad man egentlig ønsker at gøre, hvis man vandt valget. Vi ville så kunne have en god diskussion om de her spørgsmål. Nu når jeg ikke svare på det sidste spørgsmål, der blev stillet, det skal jeg prøve at gøre i næste runde.
Kommentar:  Jeg tror ikke på, at der er 20.000 mennesker, der får varige arbejdspladser ved at bygge to havvindmølleparker. Det kan godt være, at der bliver skabt noget beskæftigelse, lige præcis mens man fremstiller havvindmøllerne og mens man stiller dem op, men derefter er det også så som så med, hvor mange mennesker der har noget ud af det her andet end ejerne, som jo får rigeligt med penge fra statskassen på den måde. Og så er der selvfølgelig nogle, der skal servicere dem, men det, som vismændene har regnet sig frem til, er jo blivende arbejdspladser, 5.000 blivende arbejdspladser, som kommer på længere sigt, ved at Danmarks konkurrenceevne bliver bedre, ved at vi ikke har så dyr energi. Så netto er jeg ret sikker på, at vi havner meget tæt på plus 5.000 arbejdspladser.

Svar:  Lad os ikke diskutere den der økonomiske model alt for indgående. Det er også klart, at den jo blandt andet ikke tager hensyn til, at vi har en førerposition i Danmark og derfor slet ikke anerkender, at resten af verden køber vores grønne teknologi, fordi vi er allerlængst med den. Så jeg tror, der er mange af de folk i den grønne sektor, som vil være kede af den melding fra Dansk Folkeparti. Men hvis det nu står til troende, skal man så også lægge det i det, at Dansk Folkeparti på andre politikområder vil henholde sig til de økonomiske vismænd i forhold til at fastlægge politikken i stedet for at gøre det herinde i Folketingssalen?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-4, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Tak for besvarelsen og tak for, at ministeren siger, at ministeren ikke umiddelbart kan se, at det er realistisk. Det er sådan set også det, jeg gerne vil have. Jeg spørger om en politisk tilkendegivelse, fordi ministeren jo er den politiske myndighed over Banedanmark og dermed også kan styre de her ting. Og det virker meget ulogisk at bruge tid på at undersøge en løsning, som jo slet ikke adresserer det centrale, nemlig at vi snakker om et tog, der skal gå mellem Ringsted og København, og det gør det jo ikke, hvis ikke det kører til Ringsted. Så derfor mener jeg, at man jo burde kunne afvise det allerede fra start af og sige, at det ikke lever op til det helt centrale, nemlig at det skal være en togbane mellem København og Ringsted. Det er derfor, jeg gerne vil have ministerens politiske tilkendegivelse – at han som leder af det her område helt klart tilkendegiver, om det her giver nogen mening overhovedet.

Svar:  Tak. Men det er også blevet imødekommet, og jeg synes også, at det er det, jeg har leveret her. Jeg må bare sige, at jeg mener, at det ville være helt forkert og også fagligt langt ud over grænserne for, hvad man bør gøre som minister, hvis jeg gik ind og blandede mig i en ide- og høringsfase, hvor der altså er borgerinddragelse. Der står direkte, hvordan vi gør det – og det gør vi jo ikke kun her, det gør vi mange, mange steder i Danmark i forbindelse med VVM' er – og jeg citerer her: Alle henvendelser og idéer vil blive vurderet. Det står der direkte, og når vi lover borgerne det og har en høringsfase, skal det selvfølgelig også være sådan, at det vil blive vurderet. Nu spørges der så til min politiske og min personlige holdning, og den har jeg givet udtryk for. Jeg vurderer, at det er meget, meget lidt sandsynligt, at dette forslag overhovedet har nogen som helst realisme i sig. Men det er altså et forslag, som er kommet ind. Nu bliver det vurderet, på et overordnet niveau selvfølgelig, men det skal altså gøres, og den proces skal så finde sted.
Kommentar:  Tak. Hvad tænker ministeren om genstartsteamets anbefaling om at implementere »Superligaordningen« bredt i kultur- og idrætslivet i genåbningen af kulturen?

Svar:  Mange tak for spørgsmålet. Det synes jeg både er rigtig godt og rigtig relevant, og så kunne jeg jo sådan set stoppe der. Men fordi vi jo i den her tid alle sammen sidder og venter på, at vores partiledere finder sammen – forhåbentlig i en bred enighed – omkring en langsigtet plan for genåbningen, så er det jo også den, jeg her under dette spørgsmål må henvise til. Genstartsteamets anbefalinger har vi jo haft lejlighed til at drøfte, og jeg fornemmer egentlig, at spørgeren og spørgerens parti og regeringen er enige om, at det her er nogle anbefalinger, vi gerne vil følge. Dermed vil der jo også blive lagt op til, at vi økonomisk vil støtte med for eksempel det her SAFE-projekt, som jo er en udvidet version af »Superligaordningen«, men hvornår vi kan lade det træde i kraft, afhænger jo af de beregninger, som sundhedsmyndighederne skal komme med, og de forhandlinger, som vores partiledere har. Jeg har op til spørgsmålene her i dag spurgt til de beregninger, og Sundhedsministeriet har oplyst mig om, at der bliver regnet på så vidt muligt scenarier, hvor man kigger på delvise lempelser med et lag af restriktioner, for eksempel test, inden for hver enkelt sektor, sådan at man kan åbne maksimalt, men selvfølgelig stadig væk sundhedsmæssigt forsvarligt. Nogle af lempelserne vil der måske ikke kunne blive regnet på konkret, men i så tilfælde bliver der igangsat en kvalitativ vurdering fra sundhedsmyndighedernes side, og så snart vi har de her beregninger og vurderinger, deler vi dem selvfølgelig med Folketingets partier i håb om, at vi kan finde en bred enighed om en langsigtet genåbningsplan, inklusive »Superligaordningen«.
Kommentar:  Jeg kan dokumentere, og det er fastslået, at den kontanthjælpsreform, som Liberal Alliance står bag, og som regeringen står bag, skaber meget få jobs, men kaster tusindvis af mennesker ud i fattigdom. Og den kontanthjælpsreform er superrelevant her, for det her forslag handler jo netop om at se på, hvordan marginaliserede på arbejdsmarkedet kan få en mulighed for at spille en rolle og komme ind og blive en del af samfundet. Der må jeg bare konstatere at herre Joachim B. Olsen er meget villig til at svinge pisken, men når der skal laves nogle positive incitamenter og gøres noget, som kan gøre en reel forskel, sådan som Socialforskningsinstituttet for eksempel også mener, så vil herre Joachim B. Olsen ikke være med.

Svar:  Tak for det. Som flere andre ordførere har været inde på, er der jo igangsat nogle initiativer i forhold til socialøkonomiske virksomheder, som ministeren var inde på. Og vi synes sådan set, at det er vigtigt, at de initiativer, der er blevet taget, får lov til at udvikle sig, om man vil, og blive evalueret, inden man tager nye initiativer på præcis det samme område. Derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag, som Alternativet har fremsat. Til herre Rune Lund vil jeg så sige, at vi alle sammen herinde kerer os om dem, der er på kanten af arbejdsmarkedet. Det gør vi også i Liberal Alliance, og vi har fremsat forslag til, hvordan man kan få nogle af de allermest udsatte ind på arbejdsmarkedet igen. Og det er nogle forslag, som jeg håber Enhedslisten vil støtte. Men jeg må sige, at fordi man vil reducere nogle af verdens højeste ydelser og lave reformer af kontanthjælpssystemet for at få folk ind på arbejdsmarkedet, fordi vi ved fra den virkelige verden, at det rent faktisk virker, så er det ikke et udtryk for, at man vil piske nogen. Det er det simpelt hen ikke. Det er en retorik, som jeg ikke synes man bør bruge. Vi kan være uenige om, hvilke initiativer man skal tage. Men jeg synes ikke det er gavnligt for den politiske debat at sætte spørgsmålstegn ved vores og andre partiers intention om at få folk, som har levet mange år på overførselsindkomst, ind på arbejdsmarkedet. Enhedslisten er aldrig med til at lave reformer af noget i overførselsindkomstsystemet. Der er blevet lavet mange af dem, og som jeg sagde i mit spørgsmål til herre Rune Lund, da han stod på talerstolen, så har de virket. De har øget beskæftigelsen. De har flyttet mennesker, som levede et liv på overførselsindkomst og under kontrol af kommunen og alt muligt andet, ind på arbejdsmarkedet og gjort dem til herre over deres eget liv. Det er for mig at se en meget, meget ansvarlig socialpolitik. Tak.
Kommentar:  Tak. Jeg skal lige tilbage i gængen; det er første gang, jeg besvarer mundtlige § 20-spørgsmål som minister i den her runde. Jamen prøv at høre: Jeg vil sige det sådan, at kommunerne selv har efterspurgt den her mulighed, og derfor forventer jeg jo helt klart, at når de har efterspurgt den, tager de den også i brug. Jeg tror ikke, at der er nogen i nogen kommuner, som vågner om morgenen med et ønske om at sende unge mennesker med handicap på plejehjem med ældre – det tror jeg simpelt hen ikke. Når vi ser de her sager, tror jeg, det hænger sammen med, at økonomien er presset i kommunerne. Derfor er jeg også så glad for, at vi med den første økonomiaftale, vi fra regeringens side har indgået med kommunerne, sikrer det største løft de sidste 10 år til kernevelfærden. For det betyder jo alt andet lige, at der er bedre rum til også at prioritere det her.

Svar:  Ja, for vi må jo sige, at de seneste år egentlig desværre har vist, at antallet af unge mennesker, som bor sammen med ældre på plejehjem, er steget. Faktisk er det bare her fra 2007 til 2018 steget fra 687 unge mennesker og helt op til 1.037 unge mennesker, som opholder sig på plejehjem. Så jeg håber virkelig, at det er noget, ministeren også vil følge tæt og være med til at skubbe godt i gang, så de her unge mennesker kan få et ordentligt tilbud.
Kommentar:  Tak for det, det var dejligt med et ligefremt svar. Men så undrer det mig lidt, at ministeren i går i salen, da vi havde behandlingen af to lovforslag – jeg kan ikke huske, hvor mange det var, for vi har rigtig mange på skatteområdet for tiden – sagde, at skattestoppet lever i bedste velgående, og at der overhovedet ikke er rørt ved skattestoppet. Og så undrer det mig rigtig meget, at skatteministeren nu står og siger, at det er der søreme. Nå ja. Så det vil sige, at ministeren altså talte usandt i går i salen – eller hvad?

Svar:  Der blev bestemt ikke talt usandt i går. Det her er jo en del af regeringens genopretningspakke, og den har jeg sådan set også kommenteret i foråret, men da var spørgeren desværre ikke medlem af Folketinget. Så der er sådan set ikke noget nyt, det er også oplyst for Folketinget.
Kommentar:  Tak. Og tak til Dansk Folkepartis ordfører, fru Anita Knakkergaard. Nu hører vi, at Dansk Folkeparti helt forventeligt bakker op om det her lovforslag. Det drejer jo sig om, at vi nu skal sørge for, at der bliver renoveret ordentligt, og sørge for, at det, der bliver brugt af lejernes penge, bliver brugt på en ordentlig måde, så man ikke skal ud og rette op på skaderne efterfølgende. Nu har vi jo tidligere i debatten om det her lovforslag talt om lejernes penge, og jeg vil jo bare godt bede Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte, at i den periode, hvor Dansk Folkeparti har deltaget i boligforlig med regeringen, har Dansk Folkeparti været med til at bruge 10 milliard kroner af lejernes opsparede midler i Landsbyggefonden på at støtte nybyggeri – til at støtte nybyggeri – i Danmark frem for at bruge pengene på at renovere almene boliger. Vi har hørt her i dag, at der er et behov, en kø af lejere, der af egen drift har bedt om at få renoveret deres boliger for 8 milliard kroner, og samtidig er der blevet brugt 10 milliard kroner af lejernes penge. Jeg vil bare godt bede Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte, at Dansk Folkeparti har været med til at bruge de her 10 milliard kroner på nybyggeri frem for renoveringer.

Svar:  Nu kunne jeg gøre, ligesom herre Thomas Jensen gjorde før, lade være med at svare på spørgsmålet, for det var jo det, der skete for mig før, da jeg spurgte herre Thomas Jensen om noget. Men vi har været med til at bruge, jeg ved ikke, om det er 10 milliard kroner, som herre Thomas Jensen siger, til nybyggeri, fordi det er nødvendigt, at vi får bygget nye boliger. Og det har jo altid været meningen med Landsbyggefonden – siden 1966, hvor den blev oprettet – at man skulle støtte nybyggeri. Ikke nok med det, men Socialdemokraterne gjorde selv i 1999 det, at de sagde, at man skulle have en nybyggerifond. Så det er jo ikke rigtigt, hvad der siges. Altså, Socialdemokraterne har også været med til det. Man skal jo lige huske at forklare, vil jeg sige til herre Thomas Jensen, at man selv har været med.
Kommentar:  Jeg synes, at jeg oplever at have en god dialog med forsvarsindustrien i Danmark. Jeg har deltaget på møder med dem og har også været til stede på forsvarets materieldag. Det er jo rigtigt, at der lige har været nogle måneder, hvor vi ikke har kunnet besøge hinanden særlig meget – det tror jeg at alle har forståelse for. Men det ændrer ikke ved, at hvis der er nogen, der har indspark, er de meget, meget velkomne til at sende dem ind; det gælder både politiske indspark, og det gælder også indspark fra industrien. Og det håber jeg da at man vil benytte sig af.

Svar:  Det har også lidt at gøre med, at virksomhederne har følt, at hvis der er nye ordrer, som skal afgives, fordi man skal have noget nyt materiel, så har der hele tiden været det der med, at det sender vi i EU-udbud. Det bliver ikke benyttet i den grad, som de kan klare, altså at vi ikke siger, at vi holder vores indkøb hjemme på den samme måde, som vi nu er i gang med i forhold til de her flermålskibe, altså at beholde det hjemme og beholde alt det hjemme, vi kan. Det er det, vi kan, i forhold til EU, når det gælder Danmarks interesser.