kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Vil det så sige, at jeg skal forstå herre Jeppe Mikkelsens svar sådan, at herre Jeppe Mikkelsen faktisk godt kan forstå, at der kan være det problem for en, der for eksempel i vedkommendes bande bliver beskyldt for at have lavet kriminalitet, som vedkommende måske ikke gjort, at vedkommende ikke har mulighed for at forsvare sig i forbindelse med en domstolssag?

Svar:  Jamen det tror jeg ikke at ordføreren hørte mig helt sige. Du har jo sådan set mulighed for at påklage afgørelser i det sociale system og også for i sidste instans at tage dem til domstolene. Der er jo potentielt set mulighed for en domstolsprøvelse, også for børn under 15 år. Men jeg ser gerne, at vi ser på, hvordan vi kan gøre det endnu bedre, hvordan vi generelt kan styrke retssikkerheden for folk, som der bliver truffet afgørelser om i det sociale system. Det er vi sådan set åbne over for at diskutere. Jeg ser det ikke som en negativ ting i forslaget, at børn får en forsvarer, hvis de som 12-årige kommer for en dommer. Det ser jeg ikke som en negativ ting i forslaget. Man hører mig heller ikke decideret argumentere imod det og heller ikke, at jeg synes, det er dårligt, at folk får en forsvarer. Jeg synes bare, at der er så mange andre negative ting i forslaget, at det ikke opvejer noget som helst.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (SF), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg)? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Det er godkendt.

Svar:  Der er ingen, der beder om ordet. Så er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Det er jo meget sjovt, hvordan man kan ændre opfattelse, når man bliver minister, fordi for 10 år siden kunne SF godt fremsætte forslag om det samme og faktisk støtte beslutningsforslaget; det kunne jo være interessant at gøre det samme måske. Men vi kunne så jo eventuelt sige, at det i stedet for skulle være over reglerne om kosttilskud, i og med at der ikke er samme dokumentation, altså præcis på samme måde, som man har det med andre kosttilskud. Var det noget, ministeren eventuelt kunne se på?

Svar:  Jamen jeg mener ikke, det er min opgave at ansøge om tilladelser til markedsføring eller andet, ligesom jeg, medmindre fru Liselott Blixt har en sidebeskæftigelse som producent eller distributør, heller ikke vil mene, at det ligger inden for et folketingsmedlems normale arbejdsbeskrivelse som folketingsmedlem at søge om tilladelser. Det kan være en industri, der søger, det kan være forskere, og det kan som sagt også være i forbindelse med konkrete, kliniske forsøg, at det her kan foregå. Men jeg tror nu, at vi alle sammen har en interesse i, at der er den armslængde, at der er den adskillelse mellem, hvad vi herinde politisk forholder os til – og det er jo de lovgivningsmæssige rammer, som jeg også har redegjort for over for spørgeren – og så den udvikling, der heldigvis hele tiden foregår, og hvor vi hele tiden får nye lægemidler med færre bivirkninger og større effekt.
Kommentar:  Det er præcis rigtigt forstået. Jeg kan godt læse det op igen: »... at forklare noget til nogen, som regel en mand til en kvinde ...«. Det vil sige, at det også kan være andet end fra en mand til en kvinde; det kan også være fra en kvinde til en kvinde, men det vil ofte være fra en mand til en kvinde, men det kan også være i andre situationer. Jeg har kendt begrebet i utrolig kort tid, vil jeg gerne sige, og det skrev jeg også på Twitter, da jeg skrev det. Det kan godt være, at det er mig, der er utrolig gammeldags og derfor bare ikke har fanget, at det åbenbart er noget, som alle går snakker om, så jeg havde kendt begrebet i meget, meget kort tid. Begrebet er selvfølgelig opfundet, fordi der er nogle kvinder, der mener, at det typisk er nogle mænd, men i begrebet ligger, at det også kan være i andre situationer.

Svar:  Jeg synes, det havde været et bedre svar fra ministeren bare at sige, at det var en fejl af ministeren umotiveret at inddrage køn i en diskussion og begynde at forsøge at lukke borgere ned ved at henvise til deres køn og dermed antyde, at hvis man er mand, har man ikke lov til at kritisere ministeren. Ministeren siger, at det var den pågældende borger, Casper Astrup, som inddrog køn i diskussionen. Det gjorde han ikke. Der var ikke noget som helst i det, han skrev, som handlede om køn. Jeg liker lige her ministerens egen kommentar – det er jo det smarte, at man kan det – og så får ministeren en besked på sin telefon om, hvor det blev skrevet henne, og så kan hun selv kigge efter.
Kommentar:  Jamen jeg undrer mig da over, at Glostrup Kommune siger det, for jeg kan ikke i tallene genfinde, at det skulle være et problem også at finde billige boliger i Glostrup til det antal kontanthjælpsmodtagere, som måtte henvende sig til Glostrup Kommune med et ønske om at fraflytte en eksisterende bolig og flytte ind i en billigere bolig. Jeg kan ikke forestille mig, at det tal er større end det antal boliger, som Glostrup Kommune faktisk har anvisningsret til, og som Glostrup Kommune ville kunne anvise folk, der efterspørger en billig bolig.

Svar:  Tak for det, formand. Jeg læser op her: Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at de seneste års fald i antallet af udsatte boligområder er stoppet ved den seneste opgørelse?
Kommentar:  Der stemmes for lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 112 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), [imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0]. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg lægger rigtig meget vægt på, at alle de gode ideer, der måtte være – uanset om det er i Kulturudvalget, i kommunerne, blandt orkestrene selv, blandt borgerne og så videre – bliver inddraget i den her diskussion. Jeg tror så også, at det er vigtigt lige præcis vedrørende orkestrene her, at vi får en relativt kort tidshorisont. Altså, det, jeg gjorde i forhold til landsdelsorkestrene – i stedet for at sige, at nu laver vi en ny 4-årig aftale – var at sige, at vi laver en 1-årig aftale, sådan at deres økonomi er på plads for 2017. Det vil sige, at det altså er her i løbet af i år, vi skal finde en løsning. Jeg må så bare lige ud sige, at det bliver inden for den samlede økonomiske ramme, vi har, til det her. Jeg kan desværre ikke komme med flere penge. Men jeg tror på, at vi kan gøre det på en måde, så vi sikrer bedre kvalitet inden for den samme økonomiske ramme og sikrer alle borgere i Danmarks adgang til de her ting. Det er i hvert fald det, der er intentionen i det. Og jeg kan kun give håndslag på, at jeg selvfølgelig vil være i tæt dialog med alle interessenter, som måtte have noget at bidrage med i den her sammenhæng.

Svar:  Jeg kan jo ærgre mig lidt over, at ministeren ikke kan sige, at det er rigtig ærgerligt, at ministeren skal ud og spare så mange penge på det kulturelle område, for det er netop på et område, hvor der er rigtig mange kommuner, der profilerer deres egn til gavn for vækst og udvikling. Så det ærgrer mig selvfølgelig. Men jeg går ud fra, at ministeren også har nogle muligheder for at lave andre prioriteringer inden for sit eget budget. Jeg kan jo så spørge lidt ind til det: Er ministeren indstillet på det?
Kommentar:  Vidste ministeren, da beslutningen blev truffet, at cluster-5 kun var fundet i to kommuner?

Svar:  Det tror jeg at jeg må vende tilbage til skriftligt. Jeg er simpelt hen ikke klar over, præcis hvor cluster-5 er fundet. Men cluster-5 er ikke det eneste og det drivende argument. Det er et af argumenterne, men et af de andre argumenter er jo, at 94 procent af minksmitten er fundet i de her nordjyske kommuner, og at det dengang, cluster-5 blev fundet, var ganske få minkbesætninger i Danmark, som var smittet, men nu er det over 280 minkbesætninger, der er smittet, hvilket vil sige, at der er risiko for cluster-6, -7 og -8.
Kommentar:  Det gælder sådan set alle ansatte og personer, der henvender sig i plejeboliger for at levere varer eller serviceydelser, at de ikke anses for at være besøgende, så de er ikke omfattet af de nævnte besøgsrestriktioner. Det vil sige, at personer, som leverer varer og serviceydelser, herunder også håndværkere, som man spørger til her, selvfølgelig bør iagttage de normale retningslinjer for besøg på plejecentre vedrørende afstand og hygiejne og så videre, men de er altså ikke omfattet af besøgsrestriktionerne.

Svar:  Det er jo ligesom en gentagelse af det, ministeren sagde i første omgang. Når jeg nu som ældreordfører får henvendelser på det her område om, at der er nogle udfordringer, i forhold til at man siger, at man ikke kan overholde plejeboliggarantien, fordi man ikke kan komme ind og renovere de her plejeboliger, vil jeg gerne have, at ministeren præciserer det, altså sender besked ud til kommunerne om, at plejeboliggarantien altså ikke er trådt ud af kraft, og at håndværkere har tilladelse til at komme ind og renovere efter de gældende retningslinjer, som der er i dag – det skulle da vel ikke være så svært – så vi kan sikre, at plejeboliggarantien bliver opretholdt.
Kommentar:  Jeg tror også, at spørgeren har fat i en lidt ældre sag med de 65 dage, for netop for at undgå misforståelser ændrede man allerede – sådan som jeg har fået oplyst – under den tidligere regering autosvaret fra at handle om de 65 dage til at omhandle 3 måneder, og hvor det så også klart fremgår, at det er den længste behandlingstid. Jeg tror, det er vigtigt, at man er realistisk fra det offentliges side snarere end urealistisk i forhold til forventede behandlingstider. Men jeg er enig: Man skal altid bestræbe sig på kortest mulig sagsbehandlingstid, og jeg synes ikke, at det her spørgsmål kan ses uafhængigt af den generelle kanalstrategi, som jo handler om at besvare spørgsmål via www.skat.dk, via telefoniske henvendelser og via de generelle henvendelser på skrift inden for 5 hverdage. Så jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke synes, der sådan er grund til at fare til politisk indblanding i, hvordan autosvarene udformes.

Svar:  Jeg har skam ikke bedt om politisk indblanding i, hvordan autosvarene udformes. Jeg beder bare om en holdning til, hvorvidt det her er service over for små og mellemstore virksomheder eller ej. Skatteministeren fik det til at lyde, som om der ikke er nogen problemer her, eller at det er et gammelt problem. Jeg kan bare konstatere, at et af landets store revisionsfirmaer så sent som den 8. december rejste den her problemstilling, og derfor vil jeg bare spørge skatteministeren endnu en gang: Er det et udtryk for god service, og mener skatteministeren dermed, at når et revisionsfirma rejser den her problemstilling den 8. december, er det et udtryk for, at det er revisionsfirmaet, som tager fuldstændig fejl?
Kommentar:  Tak for svaret, som glæder mig. Jeg kan nemlig også se tilbage på, at der har været nogle gode aftaler mellem regeringen og Dansk Folkeparti om reduktion af støtten til vedvarende energi, og det er jo ikke, fordi hverken regeringen eller Dansk Folkeparti bryder sig om vedvarende energi, men simpelt hen fordi teknologien er så udviklet, at der ikke længere er brug for støtte på samme niveau, som der har været hidtil. Så det er jo kun glædeligt, at der bliver nogle ledige midler, som kan prioriteres anderledes. Så kan vi så gå ind i en diskussion af, om det så er forskning i endnu mere ny teknologi, som de skal bruges på. Det er i vi i hvert fald i Dansk Folkeparti indstillet på at se på, og det glæder mig, at regeringen har samme syn på sagen.

Svar:  Tak for det, herre Mikkel Dencker. Det gælder sådan set både forskning, men jo også demonstration, forsøgsanlæg i større størrelsesorden. Det ser jeg meget, meget gerne. Vi har set det i mindre målestok, men skal det for alvor have en effekt i forhold til forsyningssikkerheden, så skal det op i en noget større målestok end det, vi hidtil har set, og der må man bare sige, at det kræver forskning og udvikling at nå dertil. Tak for spørgsmålet. Jeg vil gøre mit bedste og også gerne i samarbejde med Dansk Folkeparti, som har vist sig meget konstruktive omkring det her spørgsmål.
Kommentar:  Tak. Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at cirka 330.000 danskere i dag ifølge Økonomi- og Indenrigsministeriets beregninger har et svagt økonomisk incitament til at arbejde?

Svar:  Lad mig først og fremmest gentage noget af den diskussion, vi netop har haft på et andet spørgsmål. Jeg og regeringen synes som udgangspunkt, at det selvfølgelig skal kunne betale sig at arbejde; det er et sundt, vigtigt og nødvendigt princip. Samtidig med det vil vi også gerne være sikker på, at vi har sociale ydelser i det her land, der kan afhjælpe, når mennesker står i en svær situation som for eksempel arbejdsløshed. For langt de fleste mennesker er der en klar økonomisk tilskyndelse til, at man går fra overførselsindkomst til arbejde, og således gælder det, at for 98 procent af vores arbejdsstyrke vil der være en gevinst på mere end 1.000 kroner om måneden ved at træde ud på arbejdsmarkedet. Nu har der jo tidligere været en diskussion her i Folketingssalen, om 1.000 kroner er lidt eller meget. Jeg forstår, at Venstre ikke mener, at 2.000 kroner om måneden er et beløb, der har betydning i mange familier, og det tror jeg der kan være grund til at få dementeret så hurtigt som overhovedet muligt, for med den økonomi, mange danske familier har, spiller både 1.000 kroner og 2.000 kroner en forskel i husholdningsbudgettet og i de rammer, man i øvrigt har som familie. Så lad os lige få slået fast, inden vi bevæger os videre i diskussionen, at for 98 procent af danskerne er der en økonomisk tilskyndelse til at gå på arbejde.
Kommentar:  Jo, der er faktisk en række forhold i vores forsørgelsessystem, som bekymrer mig. Og det er blandt andet, at det dynamiske arbejdsmarked, vi har udviklet i Danmark – og som også de korttidsledige har glæde af – har de langtidsledige og dem, der fryser fast i kontanthjælpssystemet, ikke glæde af. Vi har i de senere år, som jeg nævnte, fået ophobet alt, alt for mange mennesker, som har ophold med et forsørgelsesgrundlag på kontanthjælp, uden at der bliver gjort noget ved deres situation. Det er ikke i orden. Vi skal gøre, hvad vi kan, for at dem, der har en arbejdsevne, kommer i arbejde, og dem, der er syge, skal hjælpes videre i systemet.

Svar:  Jeg anerkender fuldt ud, at vi skal få folk i arbejde, særlig mennesker på kontanthjælp. Der, hvor uenigheden opstår, er jo, når det drejer sig om, hvilke redskaber vi skal bruge, og om vi er villige til at betale den pris, som blandt andet Arbejderbevægelsens Erhvervsråd peger på er forbundet med at indføre kontanthjælpsloftet. Jeg kunne afslutningsvis egentlig godt tænke mig at få ministerens kommentar til, at Red Barnet har kaldt regeringen og Dansk Folkepartis tiltag for skammelige samlet set. Og når de bruger det begreb, henviser de helt præcis til den gruppe, som ender i fattigdom som en konsekvens af tiltagene.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 108 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ingen, der beder om ordet. Så er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Det er nok to ting, der bliver blandet lidt sammen. En ting er jo at sørge for, at der ikke er ældre patienter, der kommer ind på de medicinske afdelinger, som kunne have været hjulpet af den kommunale sygepleje derhjemme. Og det handler jo om, at de praktiserende læger både skal kende de kommunale tilbud og have tillid til, at de er gode nok, så man ikke føler, at man hellere må indskrive gamle fru Jensen for en sikkerheds skyld, for gamle fru Jensen skal ikke ind hospitalet, hvis hun ikke har behov for det, hvis hun kan få den rette pleje i kommunalt regi. Det er den ene side af det, altså at sørge for, at der ikke kommer nogen ind på de medicinske afdelinger, som i virkeligheden kunne have fået bedre hjælp derhjemme og være blevet i trygge rammer. Det andet er jo så at sørge for, at dem, der er færdigbehandlet i hospitalssammenhæng, og som måske endnu kan klare sig selv derhjemme, også skal kunne få en ordentlig støtte fra kommunerne. Det er den anden del af tilbuddene, og det er jo lige præcis den indsats, regeringen sammen med kommunerne har afsat midler til i de sidste 2 års økonomiaftaler, og det drejer sig samlet set om 600 million kroner

Svar:  Jeg vil spørge, om ministeren vil undersøge, om det er muligt at legalisere medicinsk cannabisolie, som en del borgere bruger mod svær sygdom som eksempelvis kræft?
Kommentar:  Jeg ved ikke præcis, hvad regeringen går og tænker på. Jeg har respekt for, at man nedsætter et ekspertudvalg, men man må altså også have nogle politiske holdninger. Vi andre og danskerne må så leve med, at man nu har skiftet politikerne ud og lige skal have eksperterne på plads. Det er jo for eksempel derfor, at i forhold til hele arbejdet med vandplanen – jeg tror, der ligger 5.000 høringssvar ovre hos den nye miljøminister – er samrådet udskudt, fordi miljøministeren lige skal briefes af sine embedsmænd først. Vi troede egentlig, at vi havde en regering, som havde en politik, og jeg spørger jo til nogle politiske signaler. Jeg beder ikke statsministeren om at stå her og sige ja til, at der skal spares 1,5 milliard kroner eller 3 milliard kroner på beskæftigelsesområdet. Jeg beder ikke statsministeren om at tænke på et tal. Jeg stiller sådan set bare et spørgsmål: Hvis man efter at have tænkt og lyttet til eksperterne på ansvarlig vis finder et provenu på beskæftigelsesområdet, vil statsministeren da være indstillet på at bringe det provenu i anvendelse i forbindelse med en vækstpakke, hvor vi investerer i danske arbejdspladser?

Svar:  Jamen igen vil jeg sige, at jeg ser frem til at forhandle med Venstre. Men jeg synes, det ville bidrage til debatten, hvis Venstre kom frem på banen. Venstre har jo åbenbart afgjort med sig selv, at der kan findes 3 mia kroner på beskæftigelsesindsatsen, og derfor ville det være interessant for os andre at finde ud af, hvordan man gør det. Hvor skal der spares henne? Kan herre Lars Løkke Rasmussen ikke give bare et lille indblik i det? Vi vil jo gerne løse nogle konkrete udfordringer for den enkelte, og derfor har vi, som jeg også sagde før, bedt eksperter om at lægge vægt på tre ting: Hvordan kan beskæftigelsesindsatsen bedst bidrage til, at den ledige kommer hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet, gerne i et varigt job? Hvordan kan hjælpen tage udgangspunkt i den enkelte lediges situation? hvilket jo hænger sammen med, at vi har hørt mange ledige fortælle historier om, at de ikke synes, de bliver set, som de mennesker med de kvalifikationer, de har. Og hvordan kan samarbejdet mellem virksomhederne og jobcentrene forbedres, så vi sikrer, at virksomhederne får den arbejdskraft, de har brug for? Det er relevante spørgsmål, som vi gerne vil tage stilling til, også sammen med Venstre. Men vi starter ikke med at tænke på et eller andet milliardbeløb, som så kan bruges til noget andet. Hvis man fandt et millardbeløb, kunne det sikkert godt bruges til noget andet, men det er ikke vores tilgang til den her situation. Vores tilgang er, at vi gerne vil skabe et bedre beskæftigelsessystem,  (Formanden:  Tak!) og jeg synes jo stadig, at herre Lars Løkke Rasmussen skylder et svar på, hvordan man skal finde 3 milliard kroner Hvor er det, der skal spares?
Kommentar:  Tak for svaret. Det, der er interessant her, er jo, at vi i teorien er fuldstændig enige. Det svar, som ministeren her har givet, kunne jeg formentlig også selv have givet. Det, der adskiller os, er jo, hvad man gør i praksis. Der var det, vi talte om lige før, et eksempel på det, for med den nye arbejdsmarkedstilknytningsordning – det er et meget langt og besværligt ord – undgår man jo at sende folk hjem, som egentlig skulle hjem. Det vil sige, at der kommer flere udlændinge i Danmark. Så her er det en beslutning truffet af Socialdemokraterne og en socialdemokratisk minister, som i det store og hele er enig med mig i, at man skal fastholde en stram udlændingepolitik for at undgå, at vores kulturelle sammenhængskraft og respekten for individet skrider på lang sigt, for her tager man jo ikke højde for, at sådan en ændring, som bliver vedtaget med den nye finanslovsaftale, vil have en virkning i fremtiden. Det kan godt være, at man kan sige, at det umiddelbart ikke er så mange mennesker, det omfatter, selv om jeg godt synes, at man kan så lidt tvivl om det, fordi deres familier også er talt med i det tal, vi har haft fremme – det ved jeg ikke – men derudover kan man jo ikke garantere for, hvilken effekt det vil have på den fremtidige tilstrømning, at man nu igen ophæver flygtningebegrebet og gør det til et indvandrerbegreb, sådan at folk kan komme som flygtning og få lov at blive her på ubestemt tid, selv om der kommer fred i hjemlandet, blot der er en arbejdsmarkedstilknytning. Vi er i teorien formentlig fuldstændig enige, og ministeren har en mulighed for at udføre en stram udlændingepolitik, men gør det tilsyneladende ikke, selv om vi altså retorisk set er enige.

Svar:  Jeg vil starte med at give spørgeren fuldstændig ret i, at det jo ikke kun handler om den ene person, der er i beskæftigelse, men også om eventuelle familiemedlemmer, og at det samlede tal må tages i betragtning, når man vurderer, hvad det har af betydning for det danske samfunds mulighed for at integrere det antal, der er kommet til vores land. Jeg har det bare også sådan, at ethvert moderne samfund er nødt til både at have indvandring og udvandring. Det er en del af det at være i en global verden. Så vores opgave er ikke at lukke døren. Vores opgave er at have kontrolleret indvandring og have det på et niveau, hvor vores integration kan følge med. Så jeg er ikke modstander af, at folk kan komme hertil på en erhvervsordning, eller at de kan blive her på en erhvervsordning. Jeg er modstander af, at der kommer for mange hertil, så vi ikke kan følge med.
Kommentar:  Vi har jo forsøgt at afgrænse hjælpepakkerne, som det giver bedst mening. Og jeg tror, at en af de forskelle, der er mellem en bisonfarm, som den omtalte, og en zoologisk have, også handler om, at i en zoologisk have opdrætter man ikke med henblik på at skulle slagte og bruge kødet. Det gør man, så vidt jeg er oplyst i hvert fald, på den pågældende bisonfarm. Derfor er det ikke en til en-sammenlignelige forhold, og det er jo noget af det, der ligger til grund for, at der er forskellige ordninger for zoologiske anlæg i klassisk forstand og den her lidt bredere sammensatte virksomhed, som vi omtaler i dag.

Svar:  Tak for det svar. Men er det i virkeligheden ikke sådan, at det her er et udtryk for, at der er virksomheder som Ditlevsdal, men også andre, som falder ned mellem forskellige stole, fordi deres måde at organisere sig på er så forskellig fra andres eller ikke falder inden for de forskellige rammer, der er, og hvor man måske burde overveje at være en anelse mere fleksibel?