Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk synes, at præmissen for spørgsmålet er lidt forkert. Hvis man ser på økonomiaftalen for 2020, er regeringen og Kommunernes Landsforening blevet enige om et løft af kommunernes serviceudgifter på 2,2 milliard kroner i forhold til det, der var udgangspunktet. Det vil de ældre også nyde meget godt af. Så for den enkelte ældre og for medarbejderne ude på plejehjemmene betyder det nok ikke så meget, om pengene kommer fra en finanslovsaftale, eller om de kommer fra en aftale om kommunernes økonomi. Det vigtigste er, at pengene kommer ud, og det gør de, og det kommer de ældre også til at mærke. Velfærden er meget vigtig for regeringen, og vi har virkelig haft et ønske om, at den skulle løftes. Derfor skal det sikres, at pengene følger med, når der kommer flere ældre og flere børn i de kommende år. Med finansloven og de indgåede økonomiaftaler for 2020 har vi taget første skridt. Med finanslovsaftalen afskaffes deltagerbetalingen for selvforsørgende kursister, det vil sige udenlandske arbejdstagere og studerende, og depositummet for deltagelse i danskuddannelse forhøjes fra 1.250 kroner til 2.000 kroner Samtidig skærpes reglerne for tilbagebetaling, så kursisterne motiveres til at deltage mere aktivt. Aftalen skal blandt andet ses, i lyset af at der efter indførelsen af depositum og deltagerbetaling på danskuddannelse er 56 procent færre selvforsørgende kursister, der vælger at tage en danskuddannelse. Det er et markant større fald, end den tidligere regering forventede. Samtidig er der også noget, der tyder på, at reglerne er meget tunge at administrere for sprogcentrene, når vi i dag både opererer med et depositum og en deltagerbetaling for kursisterne. Nu får vi så et system med et lidt højere depositum, som man ikke bare automatisk får tilbage. På den måde har kursisterne fortsat et stærkt incitament til at deltage aktivt og gøre deres danskuddannelse færdig. Samtidig undgår vi, at for mange fravælger dansk på grund af deltagerbetalingen. Vi har jo grundlæggende en interesse i, at de arbejdstagere og studerende, der opholder sig i kortere eller længere tid i Danmark, også tager del i samfundet og lærer vores sprog. Kun på den måde får vi det størst mulige udbytte af de kompetencer, som studerende og arbejdstagere kan bidrage med til det danske samfund. Til sidst vil jeg gerne understrege, at aftalen ikke ændrer ved reglerne om danskuddannelse for nyankomne flygtninge og familiesammenførte. Her er der helt uændret en ret og en pligt til at deltage i danskuddannelse. Den undervisning er gratis, men udebliver man fra danskuddannelsen uden gyldig grund, trækker kommunen i ydelsen.

Svar:  Tak. Jeg kvitterer for svaret. Jeg vil nu gerne sige, at der ikke er noget, der er gratis, heller ikke det store fravær fra undervisningen, der er på landets sprogskoler. Mange steder er der større fravær, end der er deltagelse, med andre ord et fravær på over 50 procent Men for at vende tilbage til spørgsmålet vil jeg sige til ministeren – som en kommentar, som jeg har mulighed for her i første runde – at den her KL-aftale, som ministeren nævner, er vi selvfølgelig også bekendt med i Dansk Folkeparti. Men det ændrer bare ikke på præmissen om, at det løft, der kom i forbindelse med kommuneaftalen, jo sådan set alene var et løft i forhold til den demografi, der er, alene i forhold til at der bliver flere ældre. Heldigvis bliver folk gennemsnitligt ældre. Især blandt de 80+-årige vil vi inden for de næste 10-15 år opleve en markant vækst, og vi kan også se det i forhold til udgifterne til medicin og andre ting. Så er det klart, at der skal flere penge til, alene for at honorere det nuværende niveau over for en større gruppe af landets ældre borgere. Det betyder jo ikke, at der er flere penge til velfærd. Det betyder ikke, at der er flere penge til ældreområdet i Danmark. Så vores præmis er fuldstændig nagelfast korrekt. Og den er altså, at hvis man kigger på finanslovsaftalen, så tilføres ældreområdet 125 million kroner i 2020 som et ekstra løft. Hvis man kigger på finansloven for 2019, hvor Dansk Folkeparti var med, var løftet på 1,5 milliard kroner Det er jo faktisk ikke nogen tal, vi har fundet på. Der er faktisk tal, der står i finanslovsaftalerne, så de er uomtvistelige. Det er jo også derfor, Ældre Sagen har været ude at sige, at det her faktisk er et kæmpe, massivt svigt over for de ældre her i Danmark. Så vil nogle måske sige, at det er noget, som Ældre Sagen skal sige. Men det er jo noget, der er rimelig nemt at måle, netop i forhold til hvad det vitterlig er for nogle beløb, der bliver sat af til at honorere de krav og de forventninger, som de ældre rettelig må have i et velfærdssamfund som det danske. Der prioriterer regeringen jo helt tydeligt meget, meget anderledes, end vi ville have gjort.