kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak. Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens kommentar til, at regeringens egen klimarådgiver, Klimarådet, advarer mod at forhøje iblandingskravet, som regeringen foreslår, fordi det vil føre til et øget forbrug af biodiesel, som i forhold til fossilt diesel ofte medfører lige så høje – og i nogle tilfælde højere – udledninger af drivhusgasser?

Svar:  Tak til herre Jens Joel for spørgsmålet. Som ansvarlig regering vil vi sikre, at vi lever op til EU's krav om 10 procent vedvarende energi i transportsektoren i 2020. Regeringen ser ikke andre mulige veje til at opfylde dette mål end at forhøje iblandingskravet for biobrændstoffer. Jeg synes i øvrigt ikke, at vi her er så uenige med Klimarådet. De fremhæver også, at et øget forbrug af biobrændstoffer vil være nødvendigt for at nå målet. Jeg er derimod ikke enig i præmissen for spørgsmålet, som bliver stillet her. Iblandingskravet forventes primært opfyldt ved at øge iblandingen af biobrændstoffer i benzin. Det medfører et forhøjet forbrug af førstegenerationsbioætanol, der faktisk har nogle fornuftige klimaeffekter sammenlignet med benzin – også set i et vugge til grav-perspektiv – hvilket Klimarådet også påpeger. Forbruget af førstegenerationsbiodiesel, der ofte beskyldes for at have en tvivlsom klimaeffekt i et globalt perspektiv, forventes derimod ikke at stige. Oliebranchen vil i øvrigt kunne bekræfte, at iblandingskravet ikke forventes at medføre øget anvendelse af biodiesel. De biobrændstoffer, der anvendes i Danmark, skal i øvrigt opfylde EU's bæredygtighedskrav.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 81 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 23 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Tak. Jeg skal lige sige for en god ordens skyld, at det fine ur, der plejer at være hernede, og som hjælper os med at finde ud af, hvor lang tid der er, ikke fungerer. Så det gør det lidt sværere at finde ud af det. (Formanden  (Pia Kjærsgaard): Det får vi rede på. Når jeg så rejser mig op, er det, fordi tampen brænder). Det er godt, jeg prøver at kigge. Tak for det. Det andet spørgsmål lyder sådan: Agter ministeren at lade Københavns Vestegns Politi forstærke i lyset af skyderierne i den senere tid i blandt andet Albertslund og Avedøre Stationsby, sådan som tilfældet var, da bandekrigen var på sit højeste på Nørrebro, hvor Københavns Vestegns Politi bidrog med ekstra mandskab til Københavns Politis indsats?

Svar:  Det kan jeg sige klart ja til, og det er også allerede sket. Politiet er massivt til stede i den del af Albertslund, hvor vi har set skyderierne. Vestegnens Politi har modtaget assistance fra både Rigspolitiet og Københavns Politi – ligesom man jo omvendt har leveret til København i sin tid – og det er jo ganske enkelt med henblik på at få stoppet skyderierne og opretholde trygheden i området. Mobile politistationer: Politiet har iværksat en massiv tryghedsskabende og efterforskningsmæssig indsats, og for mig som minister er det helt afgørende, at man som borger kan føle sig tryg. Det har man krav på. Det har vi alle krav på i det her samfund, uanset hvor vi bor. Derfor er det min klare forventning til politiet, at alle kræfter bliver sat ind på at få bragt den her situation under kontrol, og er der brug for yderligere i forhold til at styrke indsatsen, er det også min forventning, at politiet tager de nødvendige redskaber i brug. Som sagt: Nu er der sket fem varetægtsfængslinger, politiet følger det her meget tæt, og det har været nødvendigt her at give assistance til Vestegnens Politi, og det er også sådan, det skal være. Det er jo lige præcis sådan, vores politi skal samarbejde. For det er jo lige alvorligt, om man skyder i Albertslund, eller om man skyder på Nørrebro.
Kommentar:  Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører, hvordan man forholder sig til høringssvaret fra Dansk Erhverv, hvor Bo Sandberg udtaler, at den meget korte høringsfrist er i strid med regeringsgrundlaget, hvori man taler om, at man vil efterstræbe god regeringsførelse, herunder have rimelige høringsfrister.

Svar:  Man skal jo selvfølgelig altid tilstræbe at have fornuftige høringsfrister, således at der også kommer nogle høringssvar ind til det, man sender ud. Det er der heldigvis også kommet til det lovforslag, der er sendt ud nu, blandt andet det høringssvar, som herre Jan E. Jørgensen selv henviser til. Der er også kommet andre høringssvar. Jeg skal da ikke undlade at nævne, at jeg også synes, at det er interessant, at både nogle af de ellers hæderkronede danske medier og i øvrigt politiske partier i det her land ganske ukritisk tager argumenter fra private virksomheder, som tjener penge på den her type sager, til sig og gør dem mere gyldige end det, vi har set fra ministeriernes side. Der må jeg sige at jeg nok mere læner mig op ad ministeriet, og jeg synes også, at det svar, som samtlige kommunal- og skatteordførere har fået fra ministeriet, klart indikerer, at det kan vi trygt gøre, og det er også min hensigt.
Kommentar:  Men modsat er der det, som vi også døjer med, nemlig at der er et stort frafald, og det er der jo desværre mange steder. En del af det frafald kan jo også skyldes, at man faktisk ikke er blevet forberedt godt nok på, hvad det egentlig er, der er af krav, når man påbegynder uddannelsen. Og der kan jeg jo være nervøs for, at hvis man pludselig fjerner karakterkravene, så vil man faktisk øge frafaldet endnu mere. Det ved jeg ikke om ordføreren kan være enig i.

Svar:  Jeg er enig, for så vidt – og det er også det, som vi har foreslået – at det handler om ordentlig vejledning. Og så handler det selvfølgelig også om nok ressourcer i uddannelsessystemet, og at der for eksempel ikke laves grønthøsterbesparelser på 2 procent hvert år – noget, som vi er kraftigt imod, og som vi ønsker at afskaffe, fordi uddannelse jo sådan set er det, vi har i vores land. Det er det, vi skal leve af. Det er det, der er det primære i vores lille åbne økonomi. Men karakterkravet som sådan har ikke bidraget til noget godt, andet end at færre tager en uddannelse. Vi har jo faktisk også set, at frafaldet sådan set er steget, efter at man lavede den reform. Så hvis det var det, man gerne ville opnå ved at lave et karakterkrav, er det i hvert fald ikke det, man har opnået.
Kommentar:  Men så kan man jo i hvert fald sige, at der så ingen grund er til at stemme på Socialdemokraterne i det nordvestjyske, hvis de ingen indflydelse har overhovedet. Det ville da være det første gode råd, jeg vil komme nederst Jeg vil sige, at regeringen skal sørge for, at det foregår sundhedsmæssigt forsvarligt, og det er jo det, Sundhedsstyrelsen skal overvåge. Der er nu fremlagt nogle forslag. Herre Jens Peter Vernersen understreger, at det er nogle administrative forslag. De skal nu politisk behandles i regionsrådet. Regeringen vil nøje følge med i, hvad resultatet bliver. Jeg siger, at de mange penge, vi er kommet med til akutberedskabet, ikke skal bruges til at fylde huller i Region Midtjyllands andre økonomiske vanskeligheder, og det vil vi naturligvis vogte over. Så både sundhedsfagligt og af hensyn til borgerne i nordvest vil vi naturligvis se til, at man overholder de aftaler, vi har lavet.

Svar:  Jamen det er jo helt afgørende, når vi taler om fødsler og taler om, hvor man kan føde sit barn, at man i hvert fald ikke har 100 km til en fødeafdeling. Det tror jeg altså også at ministeren vil mene efter sådan nærmere eftertanke. Bare her nord for byen har man Gentofte Hospital, man har Rigshospitalet, og hvad er der imellem dem? Folk har måske 6-7 km til en fødeafdeling. Ovre i vores del af landet, hvor det er helt anderledes, får man altså nu op til 100 km. Man kan selvfølgelig sige, der ikke bor så mange mennesker derovre. Men hvis man havde haft den holdning i tidernes morgen, da man skulle have telefoner til Vestjylland, da man skulle have tog til Vestjylland, så var der aldrig kommet hverken tog eller telefoner, for der bor ikke så mange mennesker. Men man havde en politisk holdning til, at hele landet skulle udvikles og være i balance. Det er jo det, der svigter i regeringen. Man får med det, man beslutter nu, bestemt ikke et land i balance, man får ikke en region i balance, fordi magten ligger i øst. Jeg kan ikke forstå, at ministeren hverken kan eller vil forstå det, men sådan er politik nu engang. Flertallet bestemmer. Det er ligesom her i Folketinget, der bestemmer Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, for de er de fleste for tiden. Det bliver sikkert lavet om i løbet af året, og sådan er det også derovre. Det er derfor, at det går, som det går i det nordvestjyske.
Kommentar:  Jeg opfattede ikke Nordsøforhandlingerne som andet end en bunden opgave, som havde ligget meget, meget længe og vist også i øvrigt været overvintret fra den tidligere regering, altså Lars Løkke Rasmussen 2-regeringen, må jeg hellere understrege, altså den tidligere smalle Venstreregering. Men det er rart at høre, at ministeren indikerer, at der så på et tidspunkt kommer en vækstforhandling. Kan ministeren afsløre, om det er noget, man planlægger at gøre i år, eller hvor gammel skal regeringen være? Ministeren sagde selv 5 måneder. Skal man i skolealderen, før man begynder at indkalde til vækstforhandlinger?

Svar:  På trods af, at jeg har en klar forventning om, at regeringen både vil overleve de første år i vuggestuealderen og i børnehavealderen og også i skolealderen, så tror jeg, det måske ville være lige lovlig lang tid at vente. Og jeg er sikker på, at første del af det her kommer til at foregå allerede i år. Jeg synes så, at det er ret interessant, at spørgeren taler om bundne opgaver, for eksempel i forhold til Nordsøen. I regeringen mener vi jo, at arbejdsudbudsreformer er en bunden opgave, som et ansvarligt parti, som Socialdemokraterne plejer at være, også burde tage del i. Jeg synes jo, at det er lidt mærkeligt – og det var også derfor, at jeg havde taget det her spørgsmål op omkring effekten af det fradrag, man tidligere har foreslået – at når man er i regering, bruger man gængse regnemetoder, man er klar på, hvad det er, man vil, man er klar på at lave nogle aftaler også om tilbagetrækning, selskabsskattelettelser, skattelettelser, og hvad ved jeg, og lige så snart man er i opposition, så overgiver man sig. Kom nu tilbage i ansvarsmodet, herre Benny Engelbrecht.
Kommentar:  Tak, herre formand. Synes skatteministeren ikke, at det grænser til kynisme, når SKAT i deres orienteringsskrivelser vedrørende korrigeret ejendomsvurdering pålægger ejerne udelukkende at kunne klage skriftligt per brev med frimærke til SKAT frem for at kunne fremsende en klage over en vurderingsfastsættelse elektronisk per e-mail, og anser ministeren det ikke ligeledes som nærliggende at konkludere, at denne hindring alene har til formål at minimere antallet af fremsendte klager?

Svar:  Tak, formand, og tak for spørgsmålet. Indledningsvis vil jeg gerne berolige spørgeren og også husejere generelt: SKAT modtager rigtig mange klager over ejendomsvurderingen elektronisk, og de bliver behandlet helt på lige fod med klager, der er indsendt ved brev. I forbindelse med 2007-vurderingen modtog SKAT omkring 45.000 klager over vurderingen, så jeg tror godt, jeg kan konkludere, at teksten i vurderingsmeddelelsen ikke har afholdt husejere fra at klage, sådan som spørgeren lidt lægger op til. Når det så er sagt, må jeg også give spørgeren ret i, at klagevejledningen i vurderingsmeddelelsen ikke er klar nok. Det er blandt andet derfor, at SKAT gennem projekt »Godt Sprog i SKAT« er i gang med at omskrive SKATs standardbreve, så de ikke skaber unødige misforståelser for borgere og virksomheder. Projekt »Godt Sprog i SKAT« har siden projektets start i 2008 allerede omskrevet 4.000 standardbreve, og flere er på vej. Jeg har undersøgt det, og projektet har forsikret mig om, at teksten på vurderingsmeddelelsen vil blive omskrevet.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 23 (EL, ALT, RV og SF), imod stemte 82 (S, DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak for ministerens besvarelse. Selv om ministeren sådan forsøger at retfærdiggøre sig med, at der er taget hensyn til psykiatrien, vil jeg stadig væk holde fast i, at jeg ikke kan se ordet psykiatri nævnt en eneste gang i regeringsgrundlaget. Og det er i sig selv lidt tankevækkende, når man har en vision om, at man gerne vil lave en ligestilling mellem somatikken og psykiatrien. Så det undrer mig, hvorfor man ikke bare nævner det. Det er i sig selv, synes jeg, måske ret sigende for ambitionsniveauet hos regeringen. Jeg kan også undre mig over, at når man ser på nogle af de udfordringer, der generelt har været i psykiatrien – og ja, jeg har allerede været inde på den ene, netop at ligestille og give de samme muligheder til og løft af psykiatrien – vil jeg mene, at vi halter gevaldigt bagefter. Den tidligere regering afsatte, som ministeren også sagde, 2,2 milliard kroner til at løfte området, men de 2,2 milliard kroner er jo langtfra nok til at kunne sidestille eller ligestille psykiatrien med somatikken. Jeg havde egentlig gerne hørt ministeren også komme ind på nogle andre områder end de områder, som vi allerede har sat penge af til. Det er rigtigt, at der er sat et ambitionsniveau i forhold til at sikre mod vold på botilbud, men hvad med områder såsom manglende uddannet personale i psykiatrien, genindlæggelser og generel mistrivsel blandt unge og børn? Hvordan er ministerens ambitionsniveau på de områder? Det kunne jeg godt tænke mig at vide, især nu, hvor ministeren kommer fra et ressortområde, hvor hun netop havde med undervisning og børn at gøre. Og når man ser på mistrivslen blandt unge og ser på, at genindlæggelsesomfanget blandt unge og børn i psykiatrien er stigende og desværre har været det støt, er der så noget her, som ministeren har tænkt sig at tage med videre og løfte fremadrettet?

Svar:  Vi har et meget klart fokus på hele det børnepsykiatriske område, og det ændres der ikke på, ved at vi er gået fra at være en Venstreregering til en trekløverregering. Og det er vigtigt at få fulgt op på den mistrivsel, som spørgeren refererer til. Jeg synes også, det er vigtigt at holde fast i, at det jo sådan set er et opgør med den silotænkning, hvor man hele tiden tænker på vores sundhedsvæsen som enten somatik eller psykiatri. Den aftale, som vi lavede i efteråret, og som gav patienter, uanset om de lider af en psykisk eller fysisk sygdom, ret til at blive undersøgt på et privathospital, hvis det offentlige ikke har kapacitet til at udrede dem inden for 30 dage, og hvis det er fagligt muligt, er jo i høj grad et signal om, at vi skal lade være med at tro, at det er et enten-eller. Det er i høj grad et både-og, og når vi taler om det samlede sundhedsvæsen, omfatter det både somatikken og psykiatrien. Derfor synes jeg sådan set også, det er vigtigt, at man, hvad enten vi taler lægedækningsudvalg eller det at sikre, at der også er specialister inden for områderne, holder fast i, at der jo er en lige så stor udfordring på det psykiatriske område, som der er på nogle af områderne inden for de somatiske felt. Og begge områder skal have vores fokus og har vores fokus.
Kommentar:  Det har vi også glædet os over fra Dansk Folkepartis side, og det er jo alt sammen glædeligt. Man kan altid diskutere, om det er bander, om det er et kriminelt miljø, eller hvad det er, men jeg må så bare konstatere, at de, der oplever, at der bliver skudt i deres lokalområde, hvad enten det er i Oksens Kvarter, Bækgården eller på hjørnet af Roskildevej og Albertslundvej på Vestegnen, jo føler det ekstremt intimiderende. Jeg må sige, at jeg også kommer i de områder normalt, nærmest på daglig basis, og det er utrolig intimiderende at have en opfattelse af, at man skal kigge sig over skulderen for at være sikker på, at der ikke pludselig kommer en bil og plaffer en nederst Så hvad er det for et budskab, justitsministeren egentlig vil give til de her borgere? Jeg kunne konstatere, at der var en betjent, der konkret på et spørgsmål om, om man mente, om ens datter kunne gå ud om aftenen, svarede: Ja, ja, det skal hun da bare gøre. Det synes jeg er et mærkeligt råd at give.

Svar:  Det, borgerne skal tage med sig, er, at de skal se på, hvad politiet gør. Der er både mobile stationer, der er patruljering til fods, der er patruljering i bil, der er også, og det vil jeg gerne forvisse borgerne om, meget mere politi, end man måske lige fornemmer. Vi vil tage de her mennesker ud og putte dem i fængsel, så vi får skabt ro igen. Det er det, jeg synes vi som samfund må gøre, og det må vi stå sammen om at gøre. Hver eneste gang nogen skyder, uanset om det er bandemedlemmer eller ej, er det helt uacceptabelt, for det er jo helt vildt at tage en pistol i hånden og skyde efter andre mennesker, og de skal puttes i fængsel, og det er politiet i gang med.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 33 (DF, EL og SF), imod stemte 62 (S, V, LA, RV, KF og 1 SF (ved en fejl)), hverken for eller imod stemte 4 (ALT). Lovforslaget er forkastet.
Kommentar:  Så skal jeg starte med at beklage, hvis jeg skal gentage mig selv, men jeg vil gerne sige en gang til: I Danmark har vi  en  lov. Den gælder alle. Der findes ikke noget, der er højere end den danske lov i Danmark. Det, det gælder om for mig, er at gøre folk bevidste om og meget tydeligt klar over, hvad det er for en lovgivning, man skal rette sig efter, når man er i Danmark. Man skal også være klar over, hvilke rettigheder og muligheder man har ifølge loven, og det er lige præcis noget af det, som SFI-rapporten jo har vist, nemlig at der er mange kvinder med minoritetsbaggrund, som ikke er klar over, hvilke rettigheder de faktisk har. Det synes jeg vi skal gøre noget ved, og jeg har redegjort for, hvordan regeringen har tænkt sig at lægge op til ændringer i strategien, både i forhold til æresrelaterede konflikter, parallelsamfund og mange andre ting. Så jeg vil sige, at det tager jeg faktisk rigtig, rigtig alvorligt. Jeg synes, en vigtig del af det her er at få bearbejdet holdninger og få skabt holdningsændringer, og derfor kaster jeg mig jo også over det med ildhu, for jeg synes, det her er et vigtigt område. Men jeg forestiller mig ikke, at det ville have nogen som helst gavnlig effekt, at jeg tog telefonen og ringede til Iran for at fortælle dem, hvordan de skal tage imod eventuelle fraskilte kvinder. Jeg tror, vi skal tage udgangspunkt i det sted, hvor vi er. Det er Danmark, og det er her, jeg har mulighed for at påvirke tingene.

Svar:  Mange tak. Spørgsmål lyder: Mener ministeren, at det vil gavne integrationen i Danmark, at der oprettes såkaldte islamiske råd, der skal mægle efter sharialov i blandt andet skilsmissesager?
Kommentar:  Jeg vil bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at udpegningen af de her tilsynsmedlemmer ud over formanden, som i øvrigt så skal være landsdommer, skal drøftes med Folketingets Kontroludvalg.

Svar:  Det er fuldstændig rigtigt, det skal drøftes med Folketingets Kontroludvalg, og så er det ellers op til de to ministre, henholdsvis forsvarsministeren og justitsministeren, at træffe beslutninger. Det vil sige, at tilsynet i praksis har den samme chef som efterretningstjenesterne.
Kommentar:  Jamen det er sådan lidt paradoksalt. På den ene side siger ministeren i den indledende besvarelse, at ministeren egentlig synes, at udgangspunktet er, at man skal i fængsel, hvis man er voldelig over for offentligt ansatte. På den anden side kan jeg hive en sag op fra dagspressen om, at der er nogle, der har sparket en kvindelig politibetjent i ansigtet og er sluppet af sted med betinget fængsel. Så er der selvfølgelig hele spørgsmålet om, hvordan man skal taksere det. Altså, vores udgangspunkt er, at der, hvis man gør det, ikke er nogen gråzoneproblematik. Når man sparker nogen i ansigtet, er der ikke en gråzone. Der er man bare klart gået over stregen. Der kan vi slet ikke forestille os, at man kan leve med, at det skal udløse betinget fængsel.

Svar:  Det undrer også mig, og det er også derfor, jeg siger, at retspraksis er, at det skal give ubetinget fængsel. Jeg aner jo ikke, hvad der er i den sag, men som den bliver fremstillet af spørgeren, lyder det da mærkeligt – især når retspraksis er, at det skal give ubetinget fængsel. Det synes jeg bare at vi fordomsfrit skal kigge på. Jeg tænker, at vi har fuldstændig samme interesse, nemlig at folk bliver straffet, når de udøver vold. Og vi har jo i fællesskab skærpet straffene. Jeg tror, at jeg i min tale her nævnte, at vi har gjort det tre gange. Vi skal selvfølgelig holde øje med, at det så også sker, for ellers giver alt det, vi går og gør her, jo ingen mening.
Kommentar:  Nu er det jo ikke sådan, at det nødvendigvis er den største udfordring, jeg ser, men jeg synes, at det her og nu er en vigtig udfordring, og jeg synes ikke, at statsministeren skal negligere det beskæftigelsesfradrag. Vi er vel blevet enige om det, fordi det er en vigtig ting. Og det burde være muligt for SKAT, men det kan vi jo så drøfte videre med skatteministeren. Vi rejste tidligt i forhandlingerne spørgsmålet om forsyningsafgift og brændselsafgift. Altså, det er jo sådan, at Skatteministeriet har fremlagt en helt tosset ordning, hvor man vil pålægge folk en brændselsafgift på for eksempel brænde, som folk har samlet i skoven, og på små indkøb til brændeovnen. Man vil endda have, at hvis folk køber træ til deres nye raftehegn, skal de tage billeder af deres raftehegn for at dokumentere, at træet bliver brugt til et raftehegn og ikke til brænde, og at de altså ikke skal betale afgift. Altså et typisk kontrolregime fra SKATs side. Kunne vi ikke have løst det under finanslovsforhandlingerne og have fundet en løsning på det, så vi ikke får sådan en tosset og bureaukratisk ordning, der pålægger folk en brændselsafgift på helt små indkøb? Og vil statsministeren ikke medvirke til, at vi nu får det løst?

Svar:  Bare så vi ikke glemmer det: For det første var Det Konservative Folkeparti med i finanslovsforhandlingerne, og for det andet og endnu vigtigere er forsyningssikkerhedsafgiften jo noget, der er aftalt med De Konservative. Det er faktisk en forsyningssikkerhedsafgift, som blev udtænkt af den tidligere regering. Det er bare, så vi lige husker det, når vi taler om forsyningssikkerhedsafgiften, at det er noget, der er aftalt i forbindelse med vores energi- og klimapolitik, og vi hører jo gerne svar fra både De Konservative og andre kritikere af forsyningssikkerhedsafgiften på, hvordan man kan finde finansieringen, hvis vi ikke har forsyningssikkerhedsafgiften. Vi lytter selvfølgelig også til den høring, der er i øjeblikket. Men det ville klæde Det Konservative Folkeparti og alle, der har kritiseret den her forsyningssikkerhedsafgift, punkt 1 at anerkende, at det er noget, man selv har opfundet, punkt 2 at anerkende, at det er noget, man selv har været med til at stemme for, punkt 3 at anerkende, at hvis man skal afskaffe den, må man også finde en finansiering til det.
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1-4 af udlændinge- og integrationsministeren som vedtaget. De er vedtaget.