kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak. Det synes jeg lyder rigtig godt, må jeg sige til ministeren. Og samtidig må jeg også starte med at rose Socialdemokratiet for at have annulleret omprioriteringsbidraget på kulturområdet fra næste år. Jeg ved godt, når jeg siger det her, at det i forhandlingerne måske ikke lige var regeringens førsteprioritet, men jeg synes alligevel, at der skal være ros for, at Socialdemokratiet bider til bolle, når støttepartierne siger noget, som er så fornuftigt som det, altså at man annullerer omprioriteringsbidraget på kulturområdet. Når det er sagt, lytter jeg mig til, at det er en del af en langsigtet strategi, at man vil gå over til en 4-årig aftale fra næste år. Den fungerende kulturminister er i den sammenhæng kommet med et begreb, der hedder kultursolidaritet. Det synes jeg er et spændende ord, og det bliver endnu mere spændende, hvis det også ligger i den retning, som jeg håber det ligger. Men kunne ministeren forklare, hvordan Det Kongelige Teater passer ind i den kategori? Og hvad betyder kultursolidaritet egentlig i en budgetmæssig sammenhæng?

Svar:  Jamen som minister, også selv om man kun er fungerende minister, bliver man altid smigret af ros. Jeg tror nu, at rosen skal tilfalde det brede danske folkestyre, altså for, at der heldigvis i Danmark er en kæmpestor interesse for kulturpolitik, og det er også afspejlet her i Folketinget, hvor mange partier har lagt vægt på at kæmpe de her kedelige omprioriteringsbidrag ud af finansloven. Der har vi nogle stærke støttepartier, der har lavet et meget anerkendelsesværdigt stykke arbejde for at få det ud, så tak til dem. Kultursolidaritet handler om at få flere med om bord, og det er sådan set også det, der lægges op til, altså at Det Kongelige Teater laver noget sublimt, men at flere skal have glæde af det.
Kommentar:  Nu skal det endelig ikke komme til at lyde, som om SF er for armslængdeprincippet og Dansk Folkeparti imod. Vi har jo netop sagt, og jeg har også lige sagt det i mit første spørgsmål til herre Holger K. Nielsen, at vi godt ved, at vi ikke kan ændre programmerne som sådan. Men vi vil gerne være i dialog, og vi er faktisk i en god dialog med Danmarks Radio. Så jeg synes, det er et helt utroligt plan, man fører det her op på. Men det er da godt, at SF og især ordføreren lægger så meget mærke til, hvad Dansk Folkeparti siger, og hvordan vi kommunikerer med Danmarks Radio. Men jeg vil godt lige vende tilbage til noget andet, og det er et spørgsmål omkring den nye radiokanal. Herre Holger K. Nielsen siger ikke, at man vil rulle det hele tilbage, og det kunne jeg godt tænke mig at høre en kommentar til. Hvis der sker et regeringsskifte på et tidspunkt, vil man så, hvis man har mulighed for det tidsmæssigt, rulle det tilbage? Og såfremt vi nu siger, at SF skulle fortælle, hvad sådan en radiokanal skal indeholde – det var jo ikke det, som der står skrevet i forligsteksten, men herre Holger K. Nielsen sagde jo, at man egentlig godt kunne have været med i noget omkring en ny radiokanal – hvad var det så, den skulle indeholde?

Svar:  Hvad der vil ske ved et regeringsskifte, skal vi nok offentliggøre, og det bliver inden så længe. Jeg agter ikke at gå ind i detaljer omkring forligsforhandlingerne fra maj måned. Det synes jeg sådan set ikke er særlig hensigtsmæssigt at gøre. Det er også uklædeligt, at man går ind i, hvad der er blevet sagt ved forhandlingsbordet. Med hensyn til armslængdeprincippet vil jeg sige, at det da er muligt, at fru Karin Nødgaard påstår, at de selv går ind for det, men det gør de jo ikke i praksis. Dansk Folkeparti har gjort det til en speciel kulturpolitisk linje at svække Danmarks Radio, at intimidere Danmarks Radio, at true Danmarks Radio, og det kalder man for dialog. Vel har jeg lagt mærke til det, for det får jo en ganske stor medieomtale – den der offerrolle, Dansk Folkeparti har, med, at man ikke bliver hørt i medierne – vel gør det så. Man får en kolossalt stor medieomtale på det, desværre, men det gør man altså. Så naturligvis har jeg da lagt mærke til det, det kan man jo ikke undgå, gennem de der brølende angreb på Danmarks Radio, der kommer fra Dansk Folkeparti.
Kommentar:  Nu var det sådan set slet, slet ikke det, jeg stillede spørgsmål om, for det, jeg stillede spørgsmål til, var, om statsministeren stadig væk står ved sin udtalelse fra den 30. november om, »at det selvfølgelig skal være sådan, at man tjener mere ved at gå på arbejde end ved at være på en ydelse«. Står statsministeren ved den udtalelse fra den 30. november – ja eller nej?

Svar:  Jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt at diskutere fattigdomsydelserne, og jeg er meget stolt af, at vi har afskaffet de fattigdomsydelser. Jeg synes, det selvfølgelig også hænger sammen med, at vi klart og tydeligt siger, at ingen mennesker – ingen mennesker – skal, hvis de ellers kan påtage sig et arbejde, blive hjemme på sofaen. Det tror jeg også de fleste ikke ønsker. Jeg tror, de fleste ønsker at komme ud og få et arbejde. Så ingen mennesker skal blive hjemme på sofaen, hvis der ellers er et arbejde, de kan påtage sig. Det er også derfor, vi har sagt meget tydeligt, at når man gennemfører en afskaffelse af de her fattigdomsydelser, skal man også gennemføre en integrationsreform og en kontanthjælpsreform. Jeg håber også, at oppositionen vil være med til det her, for det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får gjort noget ved den andel af mennesker, som er på kontanthjælp og har meget, meget vanskeligt ved at finde tilbage til arbejdsmarkedet. Det, man jo kan sige, er, at nogle af de eksempler eller måske  det  eksempel, der har været fremdraget i debatten, ikke er et, der er opstået under den nye regering. Det er jo et, der tyder på, at der har været visse forsømmelser ved den gamle regering. Lad os tage diskussionen – det vil vi meget gerne – og det er også derfor, jeg har henvist til beskæftigelsesministeren. Det er hendes ressort, det henhører under.
Kommentar:  Er ministeren som den ansvarlige minister for Miljøstyrelsen slet ikke bekymret for, at det bliver en frivillig afværge, der kommer til at være? Altså, så har vi jo ikke en offentligretlig sikkerhed for, at der bliver foretaget afværge. Giver det slet ikke miljøministeren, når man – og det ved jeg jo man gør – kerer sig om forureningsspørgsmålet, lyst til at sige, at det faktisk skal undersøges nærmere, for eksempel ved at sætte en professor i miljøret til at vurdere det?

Svar:  Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at det  er  bekymrende, at vi også har de historiske jordforureninger rundt i hele Danmark. Det er blandt andet også derfor, at vi har lavet den aftale sammen med SF, hvor vi nu går i gang med oprensningen. Og så har vi jo det med afværge, som har været i gang siden 1980'erne, men hvor Miljøstyrelsen har lavet en juridisk vurdering. Og derfor er det ikke op til politik; så ville det jo kræve, at man skulle lovgive med tilbagevirkende kraft, altså hvis man skulle ændre på det vilkår. Så det er jo det, der er udfordringen: at vi står med nogle forureninger, som går mange årtier tilbage, og hvor der har været den juridiske vurdering, men hvor der så nu bliver kigget nærmere på det, også på det høringssvar og den juridiske vurdering, som Region Midtjylland har lavet.
Kommentar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 og 2 af økonomi- og erhvervsministeren som vedtaget. De er vedtaget.

Svar:  Forhandlingen drejer sig derefter om lovforslaget i sin helhed. Her er der ikke nogen, der beder om ordet, og så går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 3 af et mindretal (RV og SF), tiltrådt af et mindretal (EL og ALT). Afstemningen er slut. For stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), imod stemte 80 (S, DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Herefter er ændringsforslag nummer 2, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, bortfaldet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 4-8, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg vil være ked af at tolke det som et halvt tilsagn, for jeg sagde jo meget, meget klart, at det er noget, der ligger mig meget på sinde, at man selvfølgelig kan komme til orde. Det er jo derfor, at jeg også selv var på besøg i mandags, hvor jeg havde mulighed for at tale med en række af de stemmer, der er i debatten. Jeg kan godt forstå, at man har mange spørgsmål, og at man spørger: Hvad er det her med naturnationalparker for noget? Hvad har det af konkret betydning? Men vi kan jo ikke svare på alle spørgsmål endnu, fordi hele processen er i gang. Og det gode ved at have en proces er jo, at der ikke ligger en færdig plan, men at man netop har mulighed for at byde ind med, hvordan man egentlig godt kunne tænke sig det skulle være. Og jeg har som sagt også haft møder med de store friluftsorganisationer på landsplan, for jeg har kun et ønske om, at det både skal være godt for naturen og for friluftslivet.

Svar:  Men jeg er glad for, at vi så kan tolke det som et helt tilsagn om, at man sørger for, at brugergruppen Fussingø bliver inddraget i hele processen. Det er jeg glad for. Der er faktisk kommet et konkret forslag fra visse af de mennesker, der er aktive i brugergruppen Fussingø, om, at man i stedet for at have køer til at græsse frit – det er jo et dyr, som vi ved har angrebet andre, ikke mindst hvis de her mennesker, der færdes derude, har en hund med – eventuelt erstatter dem med får og geder, som er markant anderledes dyr, som ikke er lige så aggressive og så videre Er det også noget, som ministeren kunne være åben over for?
Kommentar:  Jeg skal da takke justitsministeren for det korte svar. Og så vil jeg stille ministeren et spørgsmål. Ministeren kan vel ikke benægte, at antallet af asylansøgere til Danmark er stigende, og at problemerne med at udsende kriminelle asylansøgere er voksende.

Svar:  Et af de problemer i asylsystemet, som den nuværende regering har overtaget fra den tidligere regering, er, at der sidder mange, som ikke rejser hjem, på trods af at deres sag er endeligt behandlet i Flygtningenævnet. Den tendens har været stigende også under den tidligere regering. Den nuværende regering har sat fokus på det, blandt andet med den aftale, som vi har lavet med Liberal Alliance og Enhedslisten, for at sikre, at flere rejser ud, for folk, der har fået endeligt afslag på asyl, hører ikke hjemme i Danmark. De skal rejse frivilligt ud af landet. Det er de faktisk forpligtet til. Hvis de ikke gør det, så finder der jo tvangsmæssig udsendelse sted, og en hel række andre initiativer kan sættes i værk. De initiativer er nu blevet forbedret med den aftale, vi har lavet med Liberal Alliance og Enhedslisten, og det er jeg faktisk meget tilfreds med. Jeg kunne have ønsket mig, at den tidligere regering var gået lige så hårdhændet til værks, som vi gør nu.
Kommentar:  Det vil vi gerne, den dag den diskussion kommer. Nu har vi en diskussion om det konkrete. Når regeringen, selvom det sådan set går imod den måde, man har gjort det på før, forsøger at hemmeligholde interne papirer og processer fra rigsrevisor, og når statsministeren ikke her i dag vil svare på mine konkrete spørgsmål, får man jo bare en lidt dårlig fornemmelse. Derfor spørger jeg bare lige for tredje gang i et forsøg på at få et svar: Hvornår blev statsministeren første gang opmærksom på, at regeringens solcellelov medførte helt ukontrollerede meromkostninger?

Svar:  Jamen jeg vil godt understrege, at det brev, der henvises til fra herre Lars Løkke Rasmussens side, jo handler om et principielt spørgsmål. Nu får vi lejlighed til at diskutere solcellesagen, eftersom vi frigiver alle papirer. Det vil vi meget gerne. Men når vi har rejst det principielle spørgsmål, er det jo, fordi hvis vi ikke havde gjort det, ville sagen danne præcedens, og det ville sige, at næste gang der var en lignende sag, hvor Rigsrevisionen ville kontrollere det lovforberedende arbejde, kunne man netop henvise til den her sag. Så regeringen har sådan set opnået det, vi gerne vil, nemlig at der nu bliver foretaget en grundig analyse at de spørgsmål, der rejses her i dag om solcellesagen, men at vi også får rejst de principielle spørgsmål. Så må jeg lige knytte en bemærkning til det her om, at det har været sådan tidligere. Jeg har godt set, at Venstre eller andre har forsøgt at henvise til den overbetalingssag, som fandt sted, dengang herre Lars Løkke Rasmussen selv sad i ministeriet, og jeg tror også, det er den, herre Lars Løkke Rasmussen henviser til nu. Men der må jeg bare sige, at det ikke handlede om det lovforberedende arbejde, det handlede tværtimod om den efterfølgende administration af de regler, der var, og som Folketinget havde vedtaget, så det var en sag af en helt anden karakter.
Kommentar:  Jeg vender tilbage med yderligere spørgsmål til ministeren, der viser, at de tal ikke helt holder, som ministeren nævner. Men det, jeg så gerne vil spørge om, er: Ministeren siger, at det vil være indgreb i det kommunale selvstyre at lave en minimumsnormering, men du har jo et klasseloft i folkeskolen – er ministeren så imod det? Jeg noterede mig også, at ministeren var ude at sige, at det godt kunne være, at man skulle lave en regel for, hvor mange der skulle være i ydertimerne i daginstitutionerne, fordi vi kan se, at der ikke er voksne nok. Altså, det er da mere et indgreb i det kommunale selvstyre, end det vil være at afsætte et minimum antal ressourcer, som man selv kan råde over ude lokalt. Hvorfor vil man ikke lave en minimumsnormering, når man gerne vil styre kommunerne på den måde?

Svar:  Jamen vi har en regering, som har prioriteret børneområdet massivt igennem de seneste par år, og vi har også prioriteret klogt. Hvis man skal lave minimumsnormering, vil det koste 2½ milliard kroner årligt. Og jeg tror, at alle, som sidder og er engageret i politik eller bare er interesseret i samfundsudviklingen, jo godt kan forstå og se, at det simpelt hen ikke er muligt at prioritere så massiv en sum penge hvert evig eneste år. Jeg er heller ikke overbevist om, at det er den bedste måde at gøre det på. Jeg tror på friheden til lokalt at kunne prioritere, og det er jo det, vi understøtter. Når vi lige præcis laver sociale normeringer, når vi laver dagtilbudsreform, når vi laver barnets første 1.000 dage, så understøtter vi jo lokalt, men tager ikke beslutningskraften fra dem ved at lave en fastsat normering. Og så er der forskel på at have en undervisningssituation med en klasse og at arbejde pædagogisk med børnene i dagtilbud, som jo bestemt ikke er undervisning, men hvor man kan have større eller mindre grupper, man kan have aktiviteter, og man kan have lege ude på en legeplads. Det er jo en anden opdeling af dagen, og det tror jeg også at herre Jacob Mark er godt klar over, når han sidder og ser på, hvad forskellen mellem skoleområdet og dagtilbudsområdet er.
Kommentar:  Jeg har stor forståelse og respekt – nogle gange i hvert fald – for herre Karsten Lauritzens retoriske evner, men det hjælper altså ikke, at man forsøger at tegne et fejlagtigt billede flere gange og forsøger at foregøgle den danske befolkning, som sidder og kigger på det her, at der under den nuværende regering skulle være ændret i reglerne for at få asyl i Danmark. Det er der ikke. Hvad angår, at antallet af asylansøgere stiger, kan man eksempelvis kigge over på den anden side af sundet til Sverige, og så kan man se, hvordan udviklingen er der. Man kan se i andre europæiske lande, at udviklingen også der er sådan. Hvad kan det hænge sammen med? Det kunne eksempelvis hænge sammen med, at der lige uden for Europas døre er gang i alvorlige konflikter og krige, som selvfølgelig påvirker asylstrømmene. Sådan har det gjort i alle år, og det vil det temmelig sikkert også blive ved med. Danmark skal tage sin del af det, særlig når det handler om, at dem, der søger om asyl og har behov for asyl, selvfølgelig skal have asyl i Danmark. Men dem, der udnytter systemet, dem, der kommer her under dække af at ville begå kriminalitet, dem, der ikke har noget opholdsgrundlag i Danmark, skal ud igen, og det er der, hvor regeringen som sagt har forstærket indsatsen.

Svar:  Det kan vi diskutere i lang tid, men situationen er jo sådan, og det er vel derfor, formoder jeg, at ministeren nu to gange har siddet i TV 2 Nyhederne og sagt, at man løser problemet, og det bliver bedre, og så går der 3 måneder, og så er problemet jo sådan set større. Jeg vil da godt benytte lejligheden til også at rose TV 2 Nyhederne for at afdække virkelighedens sande tilstand, og det er, at der er et voksende problem her. Så kan ministeren jo godt sige, at man ikke har ændret på det lovgivningsmæssige kriterie for at få asyl i Danmark, men ministeren kan jo ikke komme uden om, at man har ændret på sammensætningen i Flygtningenævnet, hvor Dansk Flygtningehjælp nu har mulighed for at udpege et medlem. Det har da en betydning. Ministeren kan heller ikke komme uden om, at man har lavet et nyt klageorgan, og ministeren kan heller ikke komme uden om, at der jo på en række områder er blevet tilført området flere ressourcer, sådan at man har krav på – hvad skal man sige? – bedre vilkår, når man søger om asyl i Danmark, og det er jo fint for dem, der reelt er flygtninge og har brug for asyl, men det bliver altså så udnyttet af en stor og voksende mængde af folk, der er asylshoppere, og som kommer til Danmark, udnytter reglerne og begår kriminalitet.
Kommentar:  Men det centrale spørgsmål til klimaministeren er jo så, om klimaministeren mener, at det er tilstrækkeligt, hvad der er gjort på energieffektiviseringsomådet, på energirenoveringer, med den klimaaftale, der er lavet i juni, eller mener ministeren, der skal gøres mere, for eksempel at man skal gøre det, som Europa-Kommissionen anbefaler, nemlig at vi bruger coronamidlerne til blandt andet at renovere regionale og kommunale bygninger?

Svar:  Det kommer jo som en del af forhandlingerne her i efteråret og også i forhandlingerne om byggeri på min kollega boligministerens område. Vi kommer til at lave ting på transport, som også kommer til at tælle positivt på energieffektivitetsdagsordenen. Og vi kommer selvfølgelig i det hele taget til løbende at overveje også de mange gode forslag, der har været fra klimapartnerskaberne, hvoraf mange af dem jo også centrerer sig om energieffektivitet og energieffektiviseringer. Vi er, som spørgeren ved, også i gang med at implementere den aftale fra juni måned. Og mange af de aftaler, der måtte komme ud af det, vil helt sikkert også føre til yderligere tiltag. Så nej, vi er ikke i mål endnu. Det bliver en kontinuerlig indsats også fremadrettet.
Kommentar:  Tak. En af de organisationer, som helt naturligt sætter fokus på det her, er naturligvis Danske Handicaporganisationer, som kommer med nogle ganske gode forslag, som jeg da vil anbefale, at man inddrager i det videre arbejde. Vil ministeren se på, hvordan man kan få ændret systemet, så det er til at gennemskue for almindelige borgere – her tænker jeg sådan set også på mig selv – så borgerne fortsat kan få dækket deres ekstraomkostninger på grund af handicap?

Svar:  Som sagt tror jeg, at hele spørgsmålet om overgang både fra børne- til voksenliv og fra voksenliv til senior- eller pensionisttilværelse er noget af det, vi skal kigge på i vores handicappolitik. Jeg kan afsløre, at jeg allerede har kigget på DH's, Danske Handicaporganisationers, gode anbefalinger. Det er blandt andet fra deres katalog og anbefalinger, at det lovforslag, jeg beskrev, som vi har sendt i høring nu, om at sikre bedre overgange for unge ind i voksenlivet kommer fra. Så det vil vi blive ved med at være optaget af, og jeg vil bare gerne kvittere for, at det også er noget, Det Radikale Venstre går op i, kan jeg forstå.
Kommentar:  Men så forstår jeg, at statsministeren har det synspunkt, at ministrene ikke skal lyve for Folketinget. Det er jo derfor, statsministeren var enig i beklagelsen. Så gik ministeren jo af, fordi der var ved at forme sig et flertal, som ikke havde tillid til ministeren. Det er lidt uklart, om statsministeren i givet fald ville have været en del af det flertal eller ej. Derfor mangler vi lige at få svar på et andet spørgsmål. Hvis vi nu er enige om, at statsministerens ministre selvfølgelig ikke skal lyve for Folketinget, er vi så også enige om, at hvis de gør det alligevel, så medfører det automatisk deres afgang?

Svar:  Nu kan det ærgre mig lidt, at herre Lars Løkke Rasmussen ikke havde tid til at dukke op til det samråd, hvor sagen blev behandlet så grundigt. Det fandt sted den 17. januar, men det varede jo også i næsten 3½ time, så det kan godt være, at det var lidt tidskrævende. Men der blev de her sager jo drøftet, og der blev spurgt indgående ind til dem. Svaret er såmænd det samme i dag: Selvfølgelig skal man fortælle sandheden til Folketinget. Det skal alle ministre, ikke kun mine ministre, men alle ministre. Der kan ikke være to holdninger til det. Folketinget skal have korrekte oplysninger. I den konkrete sag, som vi diskuterer her, mener jeg, at der er gode grunde til, at justitsministeren nu har taget initiativ til at invitere Folketingets partier til en drøftelse af, hvordan man, hvis der opstår en situation som den her fremadrettet, så i givet fald skal håndtere en sådan situation.
Kommentar:  Men samtidig er problemstillingen jo, at vi oplever en skævvridning på området. Altså, der er nu et sparekatalog, som skal implementeres, og regeringen mener, at man skal kunne spare 4 milliard kroner i kommunerne. Samtidig vil man dels udskyde nogle skattelettelser, dels fastholde kontanthjælpen på det nuværende niveau. Og der kan man jo bare spørge sig selv, hvilke konsekvenser det vil få for borgerne i de kommuner, som i forvejen er udsat, og hvor man har problemerne. Vil man have lige så gode muligheder i en familie, hvor kontanthjælpen bliver fastholdt på det nuværende niveau, som man vil have i en familie, hvor forældrene får udskudt topskattelettelserne en smule? Det er jo reelt den problemstilling, vi står over for, og det er tilsyneladende det, som skal være med til at finansiere, at der er foretaget skattelettelser allerede.

Svar:  Jeg kunne ikke rigtig hitte rede i, hvad spørgeren egentlig spurgte om lige der. Jeg synes, vi bevægede os lidt langt væk fra det, spørgsmålet handlede om. Det, som jeg blot vil fremhæve, er, at vi har et historisk højt niveau, med hensyn til hvordan kommunerne kan bruge penge på centrale velfærdsområder. At man så i Sønderborg Kommune blandt andet bliver nødt til at gå ind og justere på børneområdet, fordi der er færre børn, mener jeg blot er naturligt.
Kommentar:  Ja, jeg er helt enig i, at det er bekymrende. Og derfor er der også fra mig en appel til alle pårørende om – for det er jo helt tilladt alle steder – hvis det overhovedet er muligt, at gå en tur med den ældre, og om, hvis man har en ældre i sin familie, at få organiseret besøg. Det vil sige, at man på den måde kan give den plade chokolade og holde den juletradition i hævd, men samtidig holde den afstand, der skal til, og huske afspritning og alle de andre forholdsregler. Det kan man jo sagtens gøre.

Svar:  Jeg skal spørge sundheds- og ældreministeren, hvad han præcis vil gøre for at sikre, at de ældre kan få besøg af deres nære pårørende. Vi er helt med på, at vi skal passe godt på de ældre, men vi mener også, at ældreministeren svigter i forhold til ikke at finde nogle holdbare løsninger. Vi har spurgt efter de her anbefalinger og i et ministersvar fået at vide, at vi kan få de anbefalinger til januar. Ja, det har ministeren svaret. Vi har spurgt, hvordan det her kan foregå på sundhedsforsvarlig vis, og fået at vide, at vi kan få et svar til januar.