kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Så vidt jeg husker, har Liberal Alliance stemt for alle de bankpakker og alt muligt andet, der er kommet for at hjælpe branchen. Så længere går partiets ønske jo så nok heller ikke om, at det er liberalismen, der skal styre samfundet, herunder alle virksomheder, også bankerne. Derfor er mit ganske enkle spørgsmål: Går det her ud på, at man skal mindske statens mulige tab, eller går det her i virkeligheden ud på, at man skal undgå, at skatteyderne skal hænge på en spekulants regning, for eksempel en spekulant i Saxo Bank?

Svar:  Jeg synes, det er nogle mærkelige spørgsmål, som ordføreren stiller. Jeg tager lige noget at drikke. Jeg ved ikke, om ordføreren har fået noget at drikke i dag, men jeg synes for at være helt ærlig, at det er nogle meget mærkelige spørgsmål. Jeg synes, det er useriøst, og jeg gider ikke at svare på dem. Jeg synes, det er en mærkelig måde at føre en debat på at skulle køre det der Saxo Bank-pjat hele tiden. Jeg har ikke mere at sige til det.
Kommentar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte: 106 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL, LA, Christian H. Hansen (UFG) og Pia Christmas-Møller (UFG)), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, så går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. ( Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde ). For stemte 95 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, NB, LA, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  At sammenligne en opprioritering af EU-stof med, at det skal notificeres, er da noget dybtgående vrøvl, for at sige det rent ud. De to ting har jo ikke noget med hinanden at gøre. Det, jeg så vil spørge om, er: Hvorfor lige EU-stoffet? Der er da også andre stofområder, man kunne opprioritere. Hvorfor ikke Afghanistankrigen? Man kunne da også godt skrive ind, at den skulle opprioriteres. Hvorfor ikke klimastoffet? Hvorfor ikke NATO-samarbejdet? Der er da mange områder, man kunne skrive ind. Hvorfor lige EU? Det vil jeg da gerne have en forklaring på.

Svar:  Nu synes jeg, det er noget pjat, når herre Holger K. Nielsen siger, at det er noget vrøvl, hvad jeg står og siger. Vi repræsenterer forskellige partier, der synes, at vi hver især er i vores fulde ret, så derfor synes jeg ikke, at vi skal bruge et sådant ordvalg over for hinanden. Men jeg vil godt have lov til at sige i forhold til det, der står i aftaleteksten omkring kerneområder, at noget af det, som herre Holger K. Nielsen nævner, for eksempel kunne være under det, der hedder formidling af internationale forhold, som skal styrkes, og der er flere andre områder. Det vil sige, at SF er imod, at vi får skrevet de her ting, Dansk Folkeparti er for, at vi får lavet nogle præciseringer i forhold til, hvad det er, Danmarks Radio skal styrke, og hvad de eventuelt også skal øge.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Det kommer jo meget an på, hvordan man forstår frihed. Jeg opfatter mig jo som frigjort i forhold til, om noget kød er slagtet på den ene eller den anden eller tredje måde, for det har ingen relation til den kristne religion, som spørgeren jo i sit spørgsmål adresserer. Og derfor er der jo ingen danskere – uanset om man er ateist eller man er kristen – som er underlagt noget i forhold til en bestemt slagtemetode, som øver en ufrivillighed imod en selv. Der går jo ikke skår af mig ved at spise et bestemt stykke kød, der er slagtet efter en bestemt metode, for det er ikke noget, der optager mig. Hvis man eksempelvis vil have forbudt halalslagtning, kan jeg forstå, at der er en sag at kæmpe, for det vil man gerne have et forbud mod, men det er jo aldrig noget, der kan øve indflydelse på den enkelte forbruger og dennes frihed, om der er kød, der for nogle har én betydning og for nogle andre en anden betydning. Jeg ved godt, at det er et godt symbolsk politisk slag for nogle ligesom at slås om det med halal, men jeg anholder bare præmissen i forhold til frihedsgraden, for dér er det i hvert fald ikke relevant.

Svar:  Jamen nu forstår jeg slet ingenting. For frihedsgraden er jo også retten til at være fri for noget, og fordi ministeren eller andre måtte have lyst til at spise halalslagtet kød og ikke har nogen problemer med det, gør det jo ikke mit og en del andre menneskers ønske om at være fri for det mindre, og det er jo den gruppe, jeg ligesom adresserer med mit spørgsmål. Hvorfor skal det være så vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at undgå halalslagtet kød, hvis det er det, man som forbruger gerne vil?
Kommentar:  Tak. Det er så der, jeg godt kunne tænke mig noget mere konkret om 5G, i og med, som jeg sagde før, at Sundhedsstyrelsen sådan set mangler den information, de har efterspurgt, for konkret at kunne vurdere det. Nu er energiministeren meget klar i sin udlægning af, hvordan vi får teleindustriens behov opfyldt på det her område, og så kunne jeg jo så spørge sundhedsministeren, om sundhedsministeren tilsvarende kan være klar i spyttet over for de bekymrede borgere, der er i forhold til at sige, at ministeren er på den her sag og skal sørge for måske at lytte til de forskere, som siger, at der er grund til bekymring. Kan ministeren være lige så klar i spyttet angående det sundhedsmæssige aspekt over for de borgere, der måtte lytte med, og som bekymrer sig om det her?

Svar:  Jeg har ikke så meget at tilføje i forhold til det, jeg allerede har sagt. Sundhedsstyrelsen har jo også en faglig dialog med forskellige aktører på området. Det fremgår også af de skriftlige svar, som Sundhedsstyrelsen har bidraget med, efter spørgeren har stillet spørgsmål, og det kommer der også til at være fremadrettet. Sundhedsstyrelsen vurderer som vores øverste sundhedsfaglige myndighed ikke, at der er nogen risiko forbundet med 5G, og det er jo sådan set også det signal, der er vigtigt i forhold til de borgere, der er bekymrede på baggrund af blandt andet informationer, som ikke nødvendigvis bygger på fakta, og som man møder visse steder på de sociale medier. Der mener jeg sådan set også, at vi har et ansvar for at sørge for at kommunikere klart ud, hvad det egentlig er, der er den sundhedsfaglige vurdering fra Sundhedsstyrelsens side, nemlig at man ikke skal være bekymret.
Kommentar:  Fra medlem af Folketinget Johanne Schmidt-Nielsen, der har orlov, har jeg modtaget meddelelse om, at hun fra og med den 1. marts 2019 atter kan give møde i Tinget. Rosa Lunds hverv som midlertidigt medlem af Folketinget ophører fra nævnte dato at regne. I dag er der følgende anmeldelser: Erhvervsministeren (Rasmus Jarlov): Lovforslag nummer L 168 (Forslag til lov for Færøerne om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler) og Lovforslag nummer L 169 (Forslag til lov for Grønland om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler). Christian Poll (ALT) med flere: Beslutningsforslag nummer B 107 (Forslag til folketingsbeslutning om at forvalte statsskov med biodiversitet og friluftsliv som eneste formål). Marianne Jelved (RV) med flere: Beslutningsforslag nummer B 108 (Forslag til folketingsbeslutning om ændring af adoptionsloven, så den anerkender adoptanter med dobbelt statsborgerskab). Søren Søndergaard (EL), Lars Aslan Rasmussen (S), Rasmus Nordqvist (ALT) og Holger K. Nielsen (SF): Forespørgsel nummer F 39 (Hvad kan udenrigsministeren oplyse om situationen for de politiske fanger i Tyrkiet, og vil ministeren redegøre for, hvilke initiativer regeringen og EU har taget i den forbindelse?). Titler på de anmeldte sager vil fremgå af www.folketingstidende.dk (jævnfør ovenfor).

Svar:  Forhandlingen er åbnet. Herre Orla Hav, Socialdemokratiet. Værsgo.
Kommentar:  Vi skal have en konkurrencedygtig skattepraksis, men så vil jeg gerne høre, hvor langt skatten så skal nederst En del af den her Luxembourgfinte var jo, at man kom ned på at betale under 1 procent i skat. Er det det, der er konkurrencedygtigt for at undgå, at firmaerne gemmer penge i skattely?

Svar:  Når det kommer til selskabsskat, har vi foreslået, at den sænkes til 12,5 procent, og det er, fordi vi ikke finder det – det er i øvrigt i lighed med regeringens Produktivitetskommission – særlig fornuftigt, at man har en høj selskabsskat, for den betales indirekte af lønmodtagerne, fordi en høj selskabsskat betyder færre investeringer ude i selskaberne, færre investeringer i nye maskiner og ny teknologi, som forbedrer lønmodtagernes reallønninger. Det er lønmodtagerne, der betaler mange af de kapitalskatter, som vi har i dag, og kapitalbeskatningen i Danmark er den højeste i hele EU, og det betyder som sagt færre investeringer og dermed i sidste ende lavere reallønninger til lønmodtagerne. Så mens det måske kan virke besnærende og dejligt for venstrefløjen at tale om selskabsskat og kapitalskat og om, at de bare kan skrues op, glemmer man bare at fortælle, at det er lønmodtagerne, der i sidste ende betaler for det.
Kommentar:  Fugle på taget – det er ikke de 12 minutter, vi snakker om her. Vi snakker om en ordning, der vil gøre det lettere for arbejdsgiverne, for skolerne og for a-kasserne. Der skal ikke skubbes en masse papirer frem og tilbage. Det hele kan gøres elektronisk, men jeg synes, det er sund fornuft, at vi, når der er offentlige penge involveret, så kan følge pengestrømmene. Hvilken vej går de? Og det har været svært, kan jeg forstå – det kan jeg også læse mig til i dag på Altinget.dk – at følge pengestrømmene, og der synes jeg, at vi har en forpligtelse over for skatteyderne til at følge de penge, således at vi kan se, om pengene bliver brugt til de formål, de nu er bevilget til. Men jeg kan forstå Socialdemokratiets ordfører således, at man så hellere vil have, at der bliver skubbet en masse papirer frem og tilbage, at der en masse, der bliver frankeret forkert, og at det bliver uoverskueligt at finde ud af, om pengene havner i de rette lommer. Det kalder jeg en effektivisering.

Svar:  Herre Peter Juel Jensen fra Venstre har ikke været i stand til at frembringe et eneste eksempel på, at der er blevet misbrugt nogle penge. Det er ikke kommet endnu. Jeg har inden for det seneste år eller halvandet frembragt tre sager, hvor herre Peter Juel Jensen har siddet på hænderne og klappet ministeren på ryggen og sagt, at det er fint alt sammen, og ikke stillet et eneste kritisk spørgsmål. Det har vi gjort. Så kommer man og siger, at det her løser alting. Dansk Industri siger, at det her forslag, når man begrænser muligheden for godtgørelse i fritiden, trækker arbejdskraft ud af Danmark, for så vil de mennesker tage fri fra arbejde for at uddanne sig. Tænk engang, vil jeg sige til herre Peter Juel Jensen, der findes folk, der både godt vil passe et almindeligt arbejde og så dygtiggøre sig i deres fritid. Er det misbrug? Jeg spørger bare. Det er jo sådan, det er konstrueret. Og de begrænsninger ønsker vi ikke. Vi ønsker ikke at lægge hindringer for, at der er nogle arbejdsløse – det kan være på Bornholm eller i Nordjylland – som har mulighed for at komme i arbejde. Det vil da være sund fornuft, at de kan komme frem og tilbage, således at de stadig væk kan få deres godtgørelse, når det ellers er en fornuftig uddannelse, de deltager i.
Kommentar:  Jamen vi peger jo på, i stedet for at komme med fremrykning af efterafgrøder, at man så lige præcis kunne bruge anden halvleg til nogle af de andre virkemidler, og det er det, jeg hører ministeren ikke er meget for. Men helt konkret: Vil ministeren være med til at udskyde de her ekstra krav, altså undlade fremrykningen – sætte den, hvor den hører hjemme – og så trække nogle af de andre muligheder ind i stedet for, så vi netop kan løbe de 800 t hjem?

Svar:  Nej, vi er nødt til at handle nu for at sikre, at vi når i mål med kvælstofindsatsen. Men der er jo også andre muligheder for landbruget. De kan anvende mellemafgrøder, tidlig såning, og de kan også reducere deres kvote for brug af gødning. Så der er masser af muligheder, og jeg håber, at Venstre vil se fremad og være med til at sikre, at vi får reduceret kvælstofudledningen, sådan som det er forudsat, i årene fremover.
Kommentar:  Nu ved jeg godt, jeg ser en lille smule gammel og brugt ud, men det er bare sådan, at jeg i 1997 ikke var medlem her i Folketinget, som jeg ved herre Bjarne Laustsen var, og jeg har ikke nået tilbage at læse notaterne fra dengang. Men jeg kan sige til herre Bjarne Laustsen med hensyn til lige præcis ideen og forslaget om, hvad det skal hedde, at det er et spørgsmål, som herre Bjarne Laustsen må rejse til beskæftigelsesministeren. Jeg ved ikke, om det ville kunne løse problemet. Men som jeg har sagt før i mine besvarelser til herre Bjarne Laustsen i dag, er mit tilsagn, at jeg vil følge det nøje, og at jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at minimere – hvad skal vi sige? – ulemperne for de mange dygtige og modige deltidsbrandmænd, vi har i det danske beredskab.

Svar:  Altså, jeg vil da tro og håbe på, at man, siden den arbejdsgruppe blev nedsat i maj måned, har haft kendskab til det beslutningsforslag, som man kan hente på biblioteket. Og det er jeg helt sikker på at man også har, ellers skal jeg nok sende det over til både forsvarsministeren og beskæftigelsesministeren. Det er ret nemt at gøre det, og det er ret enkelt, det fylder tre eller fire linjer, der løser det her problem, og det er fremsat af kollegaer, som jo gør en stor gerning i regeringen i dag, så helt tosset kan det vel ikke være. Beskæftigelsesministeren kommenterede det jo sidste gang, noget med funktionærloven og så videre, som intet som helst har med det at gøre, fordi man jo er lønnet efter en overenskomst med Falck og man har et fuldtidsarbejde ved siden af. Alle de forslag og barrierer, der er i forbindelse med at lave det her, har intet med det at gøre. For mig at se handler det her om god vilje. Så jeg håber også, at man i den arbejdsgruppe kunne sige – og måske kunne forsvarsministeren presse på – at der trods alt er en løsning her; det er ikke bare brok alt sammen. Men de medlemmer af oppositionen, der er optaget af det her, er også kommet med konstruktive forslag til, hvordan det her kunne løses.
Kommentar:  Nu skal vi ikke stå og sagsbehandle en konkret sag, men jeg tror nu, at lige præcis den her konkrete sag er blevet behandlet efter noget gammel lovgivning, hvor man lagde vægt på beskæftigelse som en del af det at have tilknytning til Danmark. Men jeg tror dog, spørgeren har ret i, at det ikke er på den eksisterende lovgivning, det vil jeg gerne medgive. Jeg vil lige komme tilbage til det med tallene. Hvis man bare tager de somaliere, der har fået inddraget deres opholdstilladelse gennem de senere år, fordi der ikke mere er et beskyttelsesbehov, kan jeg se, at ud af de 484 flygtninge, som Udlændingestyrelsen har truffet en afgørelse om, altså at inddrage eller nægte at forlænge en opholdstilladelse, er det kun tre, som har haft beskæftigelse på det samme arbejdssted inden for de seneste 2 år forud for afgørelsen. Det er altså mellem 1 og 2 procent af dem, der har fået inddraget deres opholdstilladelse.

Svar:  Det er jo en af de ting, som vi sætter virkelig meget pris på, altså at man tager den slags sager op og går dem igennem og så sørger for, at man får hjemsendt folk, som ikke har nogen grund til at være her længere. Det er enormt vigtigt, og det er derfor, at den her ordning er forkert – i hvert fald hvis man ønsker at bevare Danmark dansk og undgå, at vi bliver et land, hvor arbejdskraftindvandring er en mulighed, altså at migranter kan søge til Danmark, fordi de vil kunne se, at de vil kunne blive her på længere sigt, hvis de tager et job. Det er jo ikke det, der er meningen med en nationalstat, det er jo ikke den måde, man beskytter sin befolkning på.
Kommentar:  Verden kan være meget kompliceret, og jeg har også noteret mig, at man i de her sager så har valgt, at DTU Fødevareinstituttet skulle være anmodet om en vurdering af forslaget. Der kommer de så frem til en overslagsmæssig vurdering af det, og når jeg ser sådan nogle ord, bliver jeg lidt bekymret. For det, som vi har at gøre med her, er jo noget, hvor der er en masse vurderinger inde i det, og har den der overslagsmæssige vurdering så udgangspunkt i, hvad en normaldansker spiser? Og hvad gør vi så, hvis der er nogle danskere, der spiser forholdsvis mange appelsiner eller drikker forholdsvis meget konventionel rødvin? Så er vi ude i noget, hvor man ikke bare kan sige, at der sådan er et gennemsnit, der ligesom er gældende for alle. Det er det, der sådan set bekymrer os.

Svar:  Det kan jeg godt forstå, og det er en helt legitim bekymring at have. Vi har en meget restriktiv tilgang til brugen af pesticider i Danmark, og det skal vi også have, det er en del af pesticidaftalen, som Enhedslisten så har valgt ikke at være en del af. Vi har en restriktiv tilgang til det her, og når vi godkender nye pesticider, er udgangspunktet jo ikke, at man kan risikere at komme i nærheden af en anelse af det. Vi ser jo på, hvad det er for en risiko man reelt kan løbe for at støde ind i det pågældende produkt, sammenligner det med almindeligt godt solidt landmandskab, og så siger vi: Hvad er rimeligt her? For menneskene skal ikke udsættes for en risiko i forbindelse med de her pesticider. Det er derfor, grænseværdierne sættes der, hvor de sættes. En anden udfordring er jo de kombinationsmuligheder eller cocktaileffekter, der kan være, som vi også forsøger at se på efter bedste evne. Jeg kan se, at formanden rejser sig.
Kommentar:  Men jeg er glad for, at vi så kan tolke det som et helt tilsagn om, at man sørger for, at brugergruppen Fussingø bliver inddraget i hele processen. Det er jeg glad for. Der er faktisk kommet et konkret forslag fra visse af de mennesker, der er aktive i brugergruppen Fussingø, om, at man i stedet for at have køer til at græsse frit – det er jo et dyr, som vi ved har angrebet andre, ikke mindst hvis de her mennesker, der færdes derude, har en hund med – eventuelt erstatter dem med får og geder, som er markant anderledes dyr, som ikke er lige så aggressive og så videre Er det også noget, som ministeren kunne være åben over for?

Svar:  Præcis hvilke dyr der skal udsættes, er jo ikke besluttet endnu. Men det er klart, at når der bliver sagt store græssere, er det jo blandt andet nogle af de her vilde heste eller kvæg, som er tunge og kan sætte gang i noget biodiversitet, der tænkes på. Men det er ikke besluttet, hvad det er for nogle dyretyper. Det, man skal i gang med at kigge på, er jo, hvad det er for nogle konkrete områder, vi taler om. Hvad er der egentlig behov for af dyretryk? Hvilke dyreracer vil være gode for den biodiversitet, vi gerne vil have fat i og gang i? Jeg synes også, at det hjælper med dialog, for det er klart, at der godt kan være en bekymring, og den skal man jo imødegå, og det kan man også tit gøre med oplysning og med mulighed for netop at tage dialogen med hinanden.
Kommentar:  Den relativt nye miljøminister har jo også haft et politisk liv, inden han blev miljøminister, og i den forbindelse kan man jo gå tilbage og se på, hvad miljøministeren har sagt og ment omkring NEC-direktivet. Kigger man på det, kan man jo godt blive lidt i tvivl om, om man har en minister, som oprigtigt arbejder for, at Danmark skal opfylde NEC-direktivet. Ministeren har eksempelvis skrevet i 2015, at det ville smadre dansk landbrugs konkurrenceevne, hvis vi skal leve op NEC-direktivets målsætning på ammoniak. Kan ministeren forsikre – jeg siger ikke, at det er motiverende for ministeren at forsikre  mig , men så forsikre danskerne – om, at der bliver arbejdet ihærdigt og oprigtigt for, at vi skal nå NEC-direktivets målsætning, og vil ministeren love, at planen kommer på den her side af et folketingsvalg?

Svar:  Til den sidste del af det: Ganske vist er jeg steget i graderne siden det citat, som spørgeren kommer med, men det er simpelt hen ikke mig, der udskriver folketingsvalg – endnu – men det må vi jo se på. Det illustrerer jo sådan set meget godt den balance, som vi skal have: at vi  skal  komme i mål. Vi  skal  vise, at vi faktisk har intentionen om at komme i mål, også når det handler om ammoniakudledning. Men vi har altså også et erhverv, som bliver ramt meget, meget voldsomt af det her. Det er jo ikke nogen stor hemmelighed, at de ambitioner, som den tidligere regering meldte ind, syntes vi var meget voldsomme. De reduktioner, som man lagde til rette her, syntes vi var meget voldsomme. Det argumenterede vi også for på det tidspunkt, og det er derfor, at man skal finde balancen. Men jeg kan forsikre spørgeren og den øvrige befolkning om, at vi  har  ambitioner på det her område. Det er derfor, vi har afsat de her midler.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 104 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 9 (EL). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Mange tak for det. Altså, jeg vil sige, at det her jo ikke er et uoplyst grundlag. Nogle af de kilder, vi henviser til, er jo den amerikanske rigsrevision, det er det amerikanske forsvars eget testkontor, det er en stor kongreshøring, der er i gang, i Australien, hvor man netop har købt F 35. Det er også derfor, at jeg interesserer mig for noget af det her; det håber jeg også at forsvarsministeren interesserer sig for, i betragtning af at vi er så tæt på det her kampflykøb. Når jeg spørger til det her med territorialforsvar, er det jo netop lige, fordi, hvad skal man sige, det interessante ved F 35 er, at der jo verserer meget vedholdende rygter om – og det her er jo ikke Enhedslistens, men regeringens og Kampflykontorets favoritfly – at det er udviklet som et bombefly, og at det har en række tekniske problemer. Det er, hvad det er. Men derudover er der altså fremtrædende kilder, for eksempel en general, som har været leder af Air Combat Command i U.S. Air Force, som siger, at det her fly, F 35, altså ikke er bygget til at lave suverænitetshåndhævelse. Det er først og fremmest bygget som et angrebsfly. Vi ved fra Australien, at ingeniører og tidligere piloter kritiserer det her fly for ikke at kunne modstå angreb fra for eksempel kinesiske og russiske fly. Så det synes jeg sådan set er meget relevant, altså hvordan ministeren forholder sig til det. Hvis argumentet eller et af argumenterne for nye kampfly er, som vi jo har hørt det nu, at man skal kunne forsvare dansk luftrum, og hvis et af de fly, der er med her, og som oven i købet er, hvad jeg opfatter som favoritten, ikke kan bruges til det, så er vi ude i nogle problemer. Så jeg vil gerne ligesom bede forsvarsministeren om at sige lidt mere om, hvad det er for nogle kriterier, de her fly bliver testet på. Kan vi være sikre på, at F 35 vil være bedre egnet end F 16 til at forsvare dansk luftrum, hvis det på et tidspunkt bliver det, der bliver leveret?

Svar:  Jamen ud over det, jeg har svaret tidligere, så kan jeg jo ikke lade være med at trække venligt på smilebåndet over, at Enhedslisten mener, at hvis det kampfly, vi vælger, ikke er tilstrækkelig stærkt som territorialforsvar, så har vi vitterlig problemer. For det er jo et interessant synspunkt, når de egentlig samtidig mener, at vi slet ikke skal have noget kampfly. Så hvis man virkelig lytter efter, kan man altså godt blive en smule forvirret. For er det vigtigt for Enhedslisten, at vi har et kampfly, der kan sikre vores luftrum, hævde vores territoriale forsvar, eller skal vi ikke have et kampfly? Det kan man blive noget forundret over. Det, jeg vil sige, er, at det bliver flyene, alle tre kandidater også vægtet på, og derfor vil det jo også fremgå af evalueringsrapporten, og dermed vil den også kunne blive grundlag for en god debat og en debat, som jeg tror kun vil blive bedre af, at den bygger på noget fakta.