kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Nu var finansministeren inde på, at det mest var socialdemokrater, der kritiserede ham, men selv om vi ser det som en opgave at være kritisk opposition, har det dog ikke nået de højder, som man har kunnet høre fra Venstres borgmesterkorps oven på de udtalelser, som finansministeren kom med i Aalborg, og som han ikke i dag har villet trække tilbage. En borgmester, som er meget, meget anerkendt, og som også har lang erfaring, nemlig Lars Krarup fra Herning, er endda gået så langt som til at sige: »Jeg er enormt træt af, at vi har en finansminister med en så arrogant tilgang til kommunestyret«. Derfor er mit spørgsmål til finansministeren sådan set meget enkelt: Er finansministeren enig med Lars Krarup, Hernings borgmester, i, at finansministeren har en arrogant tilgang til kommunestyret?

Svar:  Jeg har en stor respekt for kommunestyret, og jeg er fuldstændig enig i, at det, der skal gælde for kommunerne, er mål- og rammestyring. Der skal være rum til, at kommunerne prioriterer deres indsats. Når jeg så har arbejdet for et omprioriteringsbidrag og jeg har drøftet de her ting med kommunerne, så er det ud fra en tro på, at tingene altså i en lang række tilfælde kan gøres både bedre og billigere. Det er jo derfor, jeg har understreget igen og igen, at den offentlige sektor ikke kan og ikke skal være støbt i beton, sådan at man ikke kan flytte penge fra én sektor til en anden sektor, alt efter hvor der er behov for det, og hvor pengene gør mest gavn, og det er jo den diskussion, jeg løbende har med kommunerne. Jeg gætter på, at min forgænger har haft den samme diskussion med kommunerne, altså hvordan vi får mest mulig velfærd for pengene, og det er den opgave, vi skal løse i fællesskab, og det er det, der er et bundet mandat. Det er jo derfor, jeg tager fat, hver gang nogen siger, at der ikke kan laves noget om i det danske samfund. Jeg tror, man må sige, at hvis ikke der kan laves noget om, så vil vi miste noget i vores velfærd og vores mulighed for at tjene penge til landet og sikre arbejdspladser.
Kommentar:  Det er bare i forlængelse af den dialog, vi havde for kort tid siden. Nu har jeg så lejlighed til at stille det spørgsmål, som ligger mig mest på sinde, nemlig om SF vil give den garanti, som Alternativet desværre ikke ville give, altså om, at det, når pengene skal findes til at give den her gave til nogle af de rigeste mennesker i samfundet, så kommer de i hvert fald ikke fra nedskæringer på asylområdet og på ulandsbistanden.

Svar:  Jamen jeg kan ikke svare på et spørgsmål, der er stillet så manipulerende. I forhold til det med de rigeste: Hvis man tager den gamle ordning, vi kender jo selvsagt endnu ikke den nye ordning, så var det sådan, at 56 procent af de personer, som brugte den ordning, tjente under 350.000 kroner om året. Jeg ved ikke, om man kan sige, at det er de rigeste mennesker i det her land. Men i forhold til finansieringen vil det være med den, lige som det er med så mange andre aftaler, man laver i løbet af året, nemlig at der skal findes finansiering på finansloven. Og SF vil selvsagt komme med nogle rigtig gode forslag, synes vi selv, til at finansiere den her ordning. Blandt andet forestiller vi os, at man kunne trække selskabsskattelettelserne, som blev lavet i skatteaftalen sammen med De Radikale, og som mange jo siger giver cirka nul job, tilbage. Vi synes, at det så ville være meget bedre at bruge de penge på den her aftale. Vi kan ikke forudsige fremtiden, lige som De Radikale kan. De kommer sikkert i fremtiden til at lave en blå erhvervsaftale med Venstre, hvilket jo er sket før, da De Radikale og Socialdemokratiet sad i regering. Da blev der lavet vækstplaner og vækstpakker og så videre med Venstre, og de blev også senere finansieret. Vi kender jo ikke fremtiden, men vi vil selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at skaffe den solidariske finansiering, som vi går ind får.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-5, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Transport-, bygnings- og boligministeren har meddelt mig, at han ønsker at tage ændringsforslag nummer 6 i betænkningen tilbage. Ønsker nogen at optage dette ændringsforslag? Da det ikke er tilfældet, er ændringsforslaget bortfaldet.  Herre Søren Egge Rasmussen, Enhedslisten, værsgo.
Kommentar:  Det var noget af en svada, herre Holger K. Nielsen kom med mod Dansk Folkeparti med både ordet hetz, og at vi ville svække Danmarks Radio mest muligt og så videre Det er jo slet ikke det, der er tilfældet. Jeg kunne godt tænke mig at høre herre Holger K. Nielsen: Er det egentlig ikke et sundhedstegn, når vi som politikere følger godt med og gerne vil kommentere ting, som finder sted i samfundet? Er det ikke vores pligt som folkevalgte? Og også i den forbindelse, i og med at Danmarks Radio er en særlig institution, der er licensfinansieret med 3,5 milliard kroner om året: Er det ikke et sundhedstegn, at vi kommenterer, hvad der foregår? Vi ved jo godt, at vi ikke styrer den daglige programlægning; det har vi en bestyrelse og en øverste direktion i Danmarks Radio til at gøre. Er det ikke SF, der faktisk ligger lidt for meget på den lade side?

Svar:  Nej, vi lægger faktisk stor vægt på det, man kalder armslængdeprincippet. Det må jeg sige at vi gør, det finder vi vigtigt. Hvis politikerne begynder at blande sig i programlægningen i Danmarks Radio, går det helt galt. Det har man eksempler på i andre lande: Rusland, Italien, Venezuela – you name them – ubehagelige lande. Derfor er det fantastisk vigtigt, at man har det armslængdeprincip. Selvfølgelig skal man kunne diskutere det, man skal kunne diskutere alt, men det er der jo ikke tale om. Her er der tale om et fuldstændig bevidst forsøg på at intimidere og presse Danmarks Radio til at følge en bestemt politisk linje; det er, hvad der er tale om fra Dansk Folkepartis side. Når herre Søren Espersen går ud og siger noget, når fru Pia Kjærsgaard går ud og siger noget, så er der tale om trusler, og der er tale om intimidering, der er et forsøg på at få Danmarks Radio til at ændre sin måde at lave tv på. Det er sandheden i det, og det bryder vi os ikke om.
Kommentar:  Jeg synes, der er brug for at sige to ting: Venstre har taget det her op til debat tidligere; Venstre faktisk ment noget om det under ministerens forgænger. Der var jo også en tid, før ministeren kom til – trods alt. Så det har faktisk været til diskussion. Vi vil gerne tage det op igen, vil jeg sige. Og så tror jeg desværre – og der er jo ikke nogen grund til at stå og stille tekniske spørgsmål her – at der er brug for at stille en lang række tekniske spørgsmål for at blive mere klar på det her. Jeg synes blot det kunne være vigtigt i dag at få ministerens tilsagn om, at ministeren er villig til at gå videre med det meget store lokale ønske, der er i en lang række kommuner i Østjylland, om at få nødsporene i brug på dele af E45.

Svar:  Det tilsagn er hermed givet. Og må jeg ikke lige i den forbindelse sige, at vi jo faktisk i Danmark også efterhånden har en vis erfaring med ITS, altså intelligent trafikstyring. Det findes forskellige steder. Jeg ved ikke lige, hvorfor det findes de steder, det findes i dag, men efter min opfattelse burde det være sådan, at intelligent trafikstyring burde monteres de steder, hvor man har kørsel i nødsporet. Det er jo netop der, det virkelig kan give noget ekstra mobilitet, hvis man altså har nogle gode skilte, som er dynamiske, og som kan vise – alt efter hvad der er af kø og ulykker foran – om man kan bruge nødsporet, eller om man ikke kan bruge nødsporet og så videre her. Der tror jeg at der er noget at komme efter med hensyn til give danskerne noget mere fremkommelighed på deres vejnet.
Kommentar:  Socialdemokraterne er meget tilfredse med lovforslaget, som det ser ud i dag. Kvotesystemet er til for at hjælpe nogle. Det er ikke til for at hjælpe Danmark, det skal vi lige slå fast. Så vil jeg gerne lige henvise til, at der på side 53 i regeringsgrundlaget faktisk står meget tydeligt, at kriterierne for udvælgelse af kvoteflygtninge skal ændres, så kvoteflygtninge uanset integrationsparathed har lige mulighed for at komme til Danmark. Og det er lige præcis det lille ord lige, som jeg hæfter mig ved her, eftersom det ikke skal være sådan, at vi udelukker nogen, fordi de netop ikke kan læse og skrive. Så med hensyn til hvad der står i regeringsgrundlaget, og hvad det er, regeringen faktisk i dag gennemfører, så er der absolut kongruens.

Svar:  Nu bruger fru Mette Reissmann ordet integration som sådan en lidt ensidig ting, nemlig at det handler om individets mulighed for at integrere sig i det danske samfund, og så er det sådan set ligegyldigt med det danske samfunds mulighed for rent faktisk at tage imod kvoteflygtninge. Der vil jeg bare gøre opmærksom på, at jeg er meget, meget uenig i det billede af, at integration ligesom kun er en envejsting. Integration handler netop om, at det pågældende samfund også evner at modtage folk, der kommer hertil som kvoteflygtninge, som asylansøgere, hvad det end måtte være. Der er jeg bare lodret uenig i det synspunkt, at integration er ligegyldig, i forhold til hvordan det danske samfund agerer.
Kommentar:  Men vil ordføreren i det mindste ikke indrømme, at da ordføreren sagde, at det her handlede om en bestemt adfærd, når der foregik tiggeri, at det var det, det handlede om, så var det, det i virkeligheden handlede om, hvor tiggeriet foregår, for eksempel foran et supermarked eller i en gågade? Og vil ordføreren indrømme, at det der med det utryghedsskabende, som godt nok var overskriften på lovforslaget, altså intet havde med indholdet at gøre og bare var rent spin, for at man ligesom kunne dække over, at det, som det i virkeligheden handlede om, var, at man generelt ville skærpe straffen for helt almindeligt tiggeri, både over for udenlandske tiggere, men også over for tiggere, der er danske statsborgere?

Svar:  Som ordføreren for Socialdemokratiet meget tydeligt var inde på, har det jo altså været ulovligt i mange, mange år at tigge i Danmark. Vi har ikke gjort det ulovligt at tigge i Danmark. Vi har hævet strafferammen og ændret på nogle af rammerne, fordi vi jo så et problem. Så kunne man sige: Jamen i visse områder var problemet ikke lige så omfattende, og derfor har loven defineret nogle rammer og nogle steder, hvor den gælder. Det synes jeg bare er fint nok.
Kommentar:  Det kan bestemt ikke afvises, at afgiftsforhøjelser på de af spørgeren nævnte varer i et vist omfang kan føre til øget grænsehandel, og derfor er det jo også, når vi i regeringen vurderer muligheden for at forhøje afgifterne på usunde varer, at det er helt afgørende, at vi tager hensyn til grænsehandelen, i det omfang det er nødvendigt, særlig fordi det i sidste ende vil have en effekt på indtægterne fra afgiftsforhøjelserne. Man skal derudover tænke på, at sundhedseffekterne, som vi ønsker at opnå med afgiftsforhøjelserne, jo kun kan opnås, hvis forbruget af usunde varer rent faktisk falder, og ikke hvis afgiftsforhøjelserne modsvares af en tilsvarende stigning i grænsehandelen og dermed et uforandret forbrug. Når det så er sagt, er det regeringens intention at forhøje afgifterne på usunde varer, for det første for at forbedre befolkningens sundhed og for det andet for at sikre en ansvarlig finansiering inden for en ramme på 5 milliard kroner i 2012 og 2013, som blandt andet kan sikre, at vi får bedre fælles sygehuse. Det fremgår i øvrigt også rimelig klart af regeringsgrundlaget. Til sidst vil jeg blot tilføje, at afgiftsforhøjelser på cigaretter og usunde varer også indgik i den tidligere regerings skattereform, forårspakke 2.0, så spørgerens parti er ikke helt ubekendt med tankegangen.

Svar:  Jeg er helt med på, at det ikke er første gang i danmarkshistorien, at der bliver hævet afgifter på øl, vin ... er det ikke 2 minutter, jeg har til første gang, undskyld, er det ikke 2 minutter, uret tikker ned fra 1 minut? (Tredje næstformand  (Marianne Jelved): Det er 1 minut nu). Nå, 1 minut, som så snart er gået. Så lad mig spørge ministeren, om man agter at afvente den grænsehandelsrapport, som jeg ved at Skatteministeriet har bestilt, inden man lægger sig fast på, hvordan de konkrete afgiftsstigninger skal skrues sammen.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 108 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og så går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak for det. Finder ministeren på baggrund af en konkret sag fra Randers Kommune, at naturbeskyttelseslovens regler om beskyttelseslinjer for fredede fortidsminder er tidssvarende og i øvrigt administreres hensigtsmæssigt, og vil ministeren i modsat fald tage skridt til ændringer?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Jeg var spændt på, om spørgeren kunne holde masken, da det handler om »fortidsminder« og »tidssvarende«, men det lykkedes – det var imponerende. Jeg har set sagen i pressen om det her ulovlige halvtag, som ejeren skal fjerne, fordi det er opført uden tilladelse for tæt på en gravhøj. Der kan man jo vælge flere synspunkter, og jeg må bare sige, at ja, jeg mener, at beskyttelsen af vores kulturarv er vigtig. Det gælder også beskyttelsen af vores fortidsminder og deres omgivelser, om det er oldtidshøje, om det er borganlæg, om det er slotsruiner – jeg synes, det er vigtigt. Fortidsminderne, der er fredet efter museumsloven, skal ikke skjules bag bebyggelse og beplantning. Formålet med reglerne er at sikre fortidsmindernes værdi som landskabselementer og det arkæologiske tæt på fortidsminderne. Det er derfor, vi har en beskyttelseszone omkring fortidsminder, som vi har haft i mange år, hvor man ikke må opføre bebyggelse, og hvor man ikke må plante træer. For et par år siden blev der som opfølgning på aftalen om »Et Danmark i bedre balance« gennemført et servicetjek af kommunernes administration af flere af beskyttelseslinjerne i naturbeskyttelsesloven, herunder fortidsmindelinjen, og undersøgelsen viste, at kommunernes administration er hensigtsmæssig, og at der sjældent, heldigvis, klages. Kommunalbestyrelsen kan dispensere fra forbuddet i særlige tilfælde, og jeg har ikke grund til at sætte spørgsmålstegn ved, om kommunerne og Miljø- og Fødevareklagenævnet administrerer reglerne hensigtsmæssigt. Jeg kan nævne, at regeringen ikke har planer om at ændre reglerne om beskyttelseslinjen om fortidsminder.
Kommentar:  Må jeg ikke starte med at sige, at jeg selvfølgelig reagerer som bankernes minister og som politiker, når vi ser eksempler på, at samfundssindet er glippet, som der var nogle historier om, og jeg tror, at det udløste, at man i nogle banker, hvor man ikke havde problemer med at leve op til samfundssindet, følte, at kritikken ramte bredt. Men det har selvfølgelig ikke været tænkt sådan, for det har selvfølgelig været adresseret mod de dele, som ikke løftede. Det er man kommet efter, og vi ser jo ikke den slags historier i dag. I forhold til retningslinjer vil jeg bare sige, at jeg ikke har den oplevelse, at retningslinjerne, heller ikke Finanstilsynets retningslinjer, skulle stå i vejen for at udvise det fornødne samfundsansvar i den her situation, men vi lytter meget gerne til det, hvis der skulle være en anden opfattelse derude.

Svar:  Det er jo netop den lettelse af kapitalkravene, der lige nu er på vej gennem EU, som vi lige har siddet og behandlet i Europaudvalget, og som bliver behandlet af finansministrene i den her uge. Derfor må jeg spørge ministeren igen: Hvordan vil ministeren sikre, at bankerne kan leve op til deres samfundsansvar under coronakrisen uden at give køb på deres robusthed i forhold til tilsynsmyndighederne?
Kommentar:  Tak. Finder ministeren, at kommuner, der ofte klager over dårlig økonomi, udnytter skatteborgernes penge optimalt, når der ikke følges op på, om penge til opholdssteder bruges bedst muligt, og at pengene dækker de faktiske udgifter, der er forbundet med en anbringelse?

Svar:  Nej, det er naturligvis helt uacceptabelt, når kommuner ikke får det, de betaler for, og sådan set også, når det betyder, at udsatte børn og voksne ikke får den tilstrækkelige indsats. Og derfor har jeg også taget initiativ til det partnerskab, som jeg omtalte i det sidste spørgsmål, og det første, der bliver taget hul på med partnerskabet, er lige præcis styrkelsen af kommunernes tilsyn. Det er det første vigtige skridt. Dernæst kan jeg sige, at jeg også er gået i gang med i det hele taget at se på en gennemgang af reglerne, hvilket eventuelt også kan resultere i ny lovgivning. Men indtil videre vil jeg sige, at det er partnerskabet, som jeg tror skal være nøglen til at få løst de her problemer.
Kommentar:  Herre Alex Ahrendtsen og DF er jo helt bekendt med den danske holdning, nemlig at de her løn- og arbejdsmarkedsspørgsmål er et dansk anliggende, og det skal hverken indirekte eller direkte kunne reguleres via EU-lovgivningen. Derfor er vi imod et forslag om mindsteløn, og det er det, som regeringen og et enigt Folketing kæmper for.

Svar:  Men så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan man vil forhindre det. For vi ser jo gang på gang, at EU tiltager sig ret på områder, som de ikke har haft tidligere. Hvordan vil regeringen stille sig, når EU for alvor overtager det område, og gøre opretholdelsen af den danske model mulig? Hvad vil regeringen gøre for at forhindre det?
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 26 (RV, SF, EL, ALT og Susanne Zimmer (UFG), imod stemte 69 (S, V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Men så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan man vil forhindre det. For vi ser jo gang på gang, at EU tiltager sig ret på områder, som de ikke har haft tidligere. Hvordan vil regeringen stille sig, når EU for alvor overtager det område, og gøre opretholdelsen af den danske model mulig? Hvad vil regeringen gøre for at forhindre det?

Svar:  Der er et langt forløb hos min kollega beskæftigelsesministeren omkring, hvordan man håndterer den her situation, og hvordan man vil forhindre det, og det vil jeg overlade til beskæftigelsesministeren. Jeg vil bare sige et par generelle ting. For det første mener vi ikke, at der er hjemmel i traktaten til at regulere lønforhold, og dermed er det her forslag ikke foreneligt med det. For det andet har vi vores politiske holdning om, at lønspørgsmål, altså mindstelønsspørgsmål, skal reguleres af den danske arbejdsmarkedsmodel og ikke af EU-lovgivningen.
Kommentar:  Nu går vi over til et mere venligt spørgsmål. Ellers var transportministeren jo lige ved at komme op i gear, og det er altid en fornøjelse at se. Efter at ministeren er løbet herover for at servicere Folketinget, er det rart at se, at der også kan komme gang i blodomløbet, men til et meget nemt spørgsmål, som jeg tror transportministeren kan besvare på meget kort tid: Hvad er ministerens holdning til at fremme mobiliteten mellem Vejle og Aarhus på motorvej E45 ved i bestemte perioder af døgnet at give mulighed for kørsel i nødsporene?

Svar:  Tak for denne indledning. Jeg synes faktisk, at muligheden for at inddrage nødsporet som kørespor er særdeles interessant. Jeg har jo set det andre steder i Europa, og nu har vi sådan set også de første erfaringer med at gøre det i Danmark. Det kan være omkostningseffektivt i forbindelse med at løse trængselsudfordringer, og der er netop trængsel på den strækning, som spørgeren nævner. Vi har nogle foreløbige erfaringer med at inddrage nødsporet på Hillerødmotorvejen. Det er foreløbige erfaringer, men de er faktisk, som jeg har orienteret mig, entydigt gode, også hvad angår, om det – hvad man var bange for – ville betyde noget i forhold til ulykker. Det har, så vidt jeg er orienteret, ikke været et problem. Så det vil sige, at der er gode erfaringer, men de er stadig væk kun foreløbige. Så vi er nødt til nu at belyse nogle forhold nærmere, før vi kan træffe en eventuel beslutning om at udbrede forsøget til andre strækninger, blandt andet den, som spørgeren nævner, nemlig strækningen mellem Vejle og Århus på E45. Trafikale forhold, samfundsøkonomi og behov for forstærkninger skal også belyses, for det er klart nok, at motorvejsnødspor ikke er lavet til kørsel, så der skal en eller anden form for forstærkning plus nogle lommer til, hvor man kan køre ind, hvis man har havarerer i sin bil, og det er noget af det, vi er ved at undersøge. Så må man vel også sige, at E45 er et nationalt trængselområde, hvilket jo også er blevet belyst i den strategiske analyse, som kom for ganske nylig, nemlig for et par måneder siden. Den omfatter blandt andet det, der her bliver kaldt en omkostningseffektiv udvidelse, og der har de altså foreslået, at man inddrager midterrabatten. Det er sådan, at midterrabatten er temmelig bred, og man kan faktisk inddrage den og have en smallere midterrabat og på den måde gøre det omkostningseffektivt. Noget af det, vi skal se på, er jo, hvad der er det billigste og smarteste at gøre. Der må vi så sammenligne de to løsningsmuligheder, og det er jeg klar til at se på.
Kommentar:  Det ville da være et problem, hvis det begrænsede udbredelsen af det pågældende arbejdsredskab. Men de nye tal viser jo tværtimod, at der er mange flere, der bruger fri telefon, end vi skønnede i sin tid. Det er rigtigt, at der var nogle forkerte skøn i sin tid, men det forhold, at der er langt, langt flere, der faktisk bruger den her ordning, er da præcis udtryk for, at det har været en succes, i den forstand at vi har fundet den rigtige balance, og at man jo ikke oplever det som en begrænsning på at bruge det her arbejdsredskab. Så det, som jo var diskussionen, var, om beskatningen ville forhindre, at man, om jeg så må sige, kunne bruge sin telefon i fritiden. Men det gør den faktisk ikke. Så i den forstand er det da en succes.

Svar:  Så vidt jeg husker den gamle debat om multimedieskatten, var det jo blandt andet, at det præcis var en skat på arbejdsredskaber. Jeg vil godt prøve at læse et citat op af noget, som økonomi- og indenrigsministeren sagde i Berlingske Tidende den 1. november 2011: »Vi har ikke skat på håndværkeres redskaber, så vi finder det også helt naturligt, at vi fjerner skatten på teknologiske arbejdsredskaber.« Det var altså baggrunden for at fjerne multimedieskatten, og derfor spørger jeg, om skatteministeren ikke mener, at en smartphone kan være et arbejdsredskab. Man får sine mail, som jeg sagde i første runde, sin kalender, man kan se nyheder, man kan læse dokumenter, man kan lave mange ting. De her smartphones er jo små computere i dag. Og nogle af argumenterne for at afskaffe multimedieskatten var blandt andet, at det var en skat på arbejdsredskaber. Det var det, debatten gik på. Så er det jo lidt underligt, at vi i dag kan se, at tallene stort set er de samme, at det er det samme antal mennesker, som bliver ramt af den nye smartphoneskat, altså en skat på arbejdsredskaber. Vi har jo heller ikke en skat på hammeren eller tommestokken til tømreren, som han bruger i sit daglige arbejde. Der er utrolig mange danskere derude, som bruger deres telefon i deres daglige arbejde, og der undrer det mig bare, hvorfor man skal have den samme skat ind. Angående provenuet i det ...