kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  De danske patienter kommer under den her regering ikke til at få dårligere behandling; de kommer tværtimod til at få bedre behandling. Den økonomiaftale, der lige er blevet indgået med regionerne, giver et større økonomisk løft, end der har været i de sidste 4 års økonomiaftaler med regionerne, som spørgerens partifæller, da de var i regering, stod i spidsen for. Derfor har spørgeren jo ret i, at det handler om det store billede. Det handler om det store billede, i forhold til hvor mange penge man samlet set investerer i sundhedsvæsenet – der tager den her regering rigtig godt fat og er villig til at investere meget – men det handler også om det store billede, i forhold til hvor store ambitioner man har for at få nedbragt sygefraværet, hvor store ambitioner man har for at forbedre arbejdsmiljøet. Der har vi meget store ambitioner, og vi tror rent faktisk på, at et økonomisk incitament ved at forlænge arbejdsgiverperioden rent faktisk kan gøre en forskel.

Svar:  »I sidste ende har vi ikke andre steder at tage pengene fra end vores ramme til sundhedsområdet«, udtaler ministerens partifælle, regionsrådsformand i Region Midtjylland. Kan ministeren ikke lige forklare mig, Folketinget og hans partifælle i Region Midtjylland, hvor pengene skal tages fra, hvis de ikke skal tages fra rammen til sundhedsvæsenet?
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget, om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Delingen af lovforslaget i to lovforslag er vedtaget. Der stemmes herefter om det under B nævnte forslag [Forslag til lov om ændring af lov om trafikselskaber. (Forenkling af afstandskrav til fjernbuskørsel m.v.)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2 og 3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslagene går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (DF), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg med undtagelse af EL)? Det er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 2 uden for betænkningen (EL). Afstemningen er slut. For stemte 98 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 6 (1 DF (ved en fejl) og 5 LA (ved en fejl)), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling, og hvis ingen gør indsigelse betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det er ikke tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Tak for det. Jeg synes, det er rigtig klogt at indkalde partierne, der står bag respektpakken. Når vi har taget det her op, er det jo ikke, fordi ministerens svar sådan overrasker mig synderlig meget, nemlig at når man er voldelig over for offentligt ansatte, skal man selvfølgelig straffes hårdt. Når jeg har taget det her op, er det, fordi vi først for nogle år siden lavede respektpakken. Så har vi lige førstebehandlet et lovforslag, der også havde til hensigt at sætte hårdere ind på det her område, men samtidig dukker der jævnligt historier op fra det virkelige liv, hvor folk, der har gjort noget, der i hvert fald efter vores mening er rigtig slemt, får betingede fængselsdomme. Det kan jeg bare ikke forstå. Den nyeste sag, vi kunne grave op, er fra slutningen af september i år, hvor en 17-årig får 40 dages betinget fængsel for at have slået og efterfølgende sparket en kvindelig politibetjent i ansigtet. Og jeg må sige, at det simpelt hen falder mig for brystet, når Folketinget flere gange i den her valgperiode har sagt, at det her ønsker vi at sætte ind over for. Vi ønsker en benhård kurs, stenhård kurs, over for folk, der ikke kan opføre sig ordentligt over for for eksempel vores politi. Det kunne også være over for vores fængselsbetjente, der jo også er under pres – men offentligt ansatte generelt. Altså, Folketinget beslutter sig for, at det skal der sættes ind over for, og så kan vi ellers fra tid til anden støde på de her historier, hvor man tænker, at det virker fuldstændig latterligt med det niveau, der er lagt op til. Det synes vi ikke duer. Vi synes simpelt hen, at der skal gås hårdere til de her mennesker, og vi forstår heller ikke, at Rigsadvokaten, når strafferammerne for det her generelt er så høje, kan komme frem til, at den overvejende del af sager lægger sig i en del af strafferammen, der er så lav, at hvis man skulle lave en figur for at stille det op, ville det være svært at se det komme op fra bundlinjen, hvad niveauet i virkeligheden er, i forhold til hvad rammerne jo giver mulighed for. Derfor vil vi gerne have skitseret en vej af ministeren til, hvordan vi kan komme op i en øvre del af rammen, så vi kan sørge for, at der bliver slået endnu hårdere nederst Vil ministeren levere det?

Svar:  Jeg skal prøve at se, hvor mange svar jeg kan nå. Nu er det en mundtlig runde med spørgsmål og svar her, og derfor har jeg jo ikke en kinamands chance for at sige, hvad der ligger bag ved konkrete straffesager. Det, jeg ved, er, at retspraksis er, at det er ubetinget fængsel, og anklagemyndigheden er derfor af Rigsadvokaten instrueret i, at der som det klare udgangspunkt skal nedlægges påstand om ubetinget fængsel. Det, jeg kan sige om det, er, at jeg selvfølgelig går ud fra, at når det er sådan, man er instrueret, er det også det, man gør. Så kan jeg ikke sige noget om enkelte sager. Og hvis vi skal kigge på selve strafniveauet, altså at få udnyttet rammen, så synes jeg, det er noget, vi skulle tale om, når vi blandt andet mødes for at tale om respektpakken. For jeg tror sådan set, at vi deler synspunkter i den her sag.
Kommentar:  Jeg synes sådan set ikke, vi problematiserer det. Vi spørger bare ganske enkelt om at få skrevet det kort ud, som viser, hvor de 25.000 ha randzoner, som vi har aftalt, skal ligge. Det er sådan set ikke at problematisere noget unødvendigt, det er bare at bede om at få det skrevet ud, og det burde jo ikke kunne være så svært.

Svar:  Jeg skal bare sige, at det jo ikke lykkedes for den daværende regering at aflevere noget som helst kortmateriale, som kunne bruges i den fortsatte proces, så et eller andet problem har der været i forbindelse med kortene. Nu er opgaven mindre, fordi den primært er koncentreret om de steder, hvor man indførte 2-meterbræmmer. Det kortmateriale var jo til stede, og det blev brugt af Venstre i den her sammenhæng. Derfor har jeg lidt svært ved at forstå, at Venstre har travlt med at problematisere den proces, som Venstre vel også har en interesse i at vi får sat gang i, så landbruget kan få afklaret sine arbejdsforhold.
Kommentar:  Tak. Jeg hæfter mig lige ved, at ministeren siger, at vi ikke skal løfte pegefingre. Jeg mener bestemt heller ikke, at det forslag og den nationale læsestrategi, der er kommet fra Danmarks Biblioteksforening, er et udtryk for det – bare for sådan lige at få det på det rene. Faktisk indeholder den nationale læsestrategi jo syv punkter, som man konkret kan tage op i regeringen. Vi er selvfølgelig åbne for forhandlinger, men nu ved vi jo godt, at der er en finanslov på vej. Så det kunne være interessant lige at høre: Er der plads til en national læsestrategi i finansloven?

Svar:  Jamen det skal der simpelt hen være. Jeg tænker, at hele den tankegang, der er fra denne regeringens side, er, at børnene skal være i fokus, og det at være barn og lære at læse og få adgang til den skattekiste af eventyr, der ligger i litteraturen, er helt, helt afgørende. Vi er utrolig glade for den læsestrategi, som Danmarks Biblioteksforening er kommet med. Så det var ikke en reference til, at der var løftede pegefingre i den. Det var bare en påmindelse om, at vi generelt skal passe på, når vi kommer til den her diskussion, og lade være med at irettesætte eller tale ned til nogle af dem, der ikke får læst så meget, men hellere få fortalt, hvor begejstringsvækkende det er at læse god litteratur. For det er en sand fornøjelse, og flere burde gøre det.
Kommentar:  Jeg svarede lidt kort, men det var jo sådan set et korrekt svar, jeg gav før. Jamen den her sag har jo været belyst. Det kom som en overraskelse, tror jeg. Alle kunne i onsdags se, at herre Christian Friis Bach valgte at træde tilbage som udviklingsminister, fordi der var kommet nye oplysninger, som viste, at der faktisk på et bestyrelsesmøde var godkendt rejseregler for GGGI's formand helt tilbage i maj 2012. Det havde herre Christian Friis Bach ikke været opmærksom på, og derfor havde han ikke givet oplysninger til Folketinget, som var helt korrekte, og på den baggrund valgte han så at trække sig. Det har jeg fuld respekt for, og det tager jeg selvfølgelig til efterretning. Men det understreger jo også – og det er grunden til, at historien bliver så langt – at de oplysninger fik herre Christian Friis Bach i onsdags, og det var også oplysninger, som var nye for alle andre.

Svar:  Jeg synes ikke helt, jeg kan høre, om jeg får et svar. Det kan godt være, at jeg så bare ikke hører ordentlig efter. Jeg spurgte ikke om, om statsministeren – vi skal lige have statsministerens opmærksomhed – har været orienteret før kommunalvalget. Jeg spurgte til, om Statsministeriet har været orienteret om, at herre Christian Friis Bach godkendte rejsereglerne i GGGI på et bestyrelsesmøde i maj 2012 før kommunalvalgets afholdelse, altså Statsministeriet. Det var det ene. Det andet er så, om statsministeren kan bekræfte, at Udenrigsministeriet har haft viden om, at herre Christian Friis Bach godkendte rejsereglerne i GGGI før kommunalvalget. Er det klart nok formuleret?
Kommentar:  Det kan vi diskutere i lang tid, men situationen er jo sådan, og det er vel derfor, formoder jeg, at ministeren nu to gange har siddet i TV 2 Nyhederne og sagt, at man løser problemet, og det bliver bedre, og så går der 3 måneder, og så er problemet jo sådan set større. Jeg vil da godt benytte lejligheden til også at rose TV 2 Nyhederne for at afdække virkelighedens sande tilstand, og det er, at der er et voksende problem her. Så kan ministeren jo godt sige, at man ikke har ændret på det lovgivningsmæssige kriterie for at få asyl i Danmark, men ministeren kan jo ikke komme uden om, at man har ændret på sammensætningen i Flygtningenævnet, hvor Dansk Flygtningehjælp nu har mulighed for at udpege et medlem. Det har da en betydning. Ministeren kan heller ikke komme uden om, at man har lavet et nyt klageorgan, og ministeren kan heller ikke komme uden om, at der jo på en række områder er blevet tilført området flere ressourcer, sådan at man har krav på – hvad skal man sige? – bedre vilkår, når man søger om asyl i Danmark, og det er jo fint for dem, der reelt er flygtninge og har brug for asyl, men det bliver altså så udnyttet af en stor og voksende mængde af folk, der er asylshoppere, og som kommer til Danmark, udnytter reglerne og begår kriminalitet.

Svar:  Det er rigtig nok, at vi, for så vidt angår børnefamiliernes muligheder for at komme ud at bo uden for centrene, har ændret reglerne. Det stemte Venstre i øvrigt for, og det er jeg faktisk glad for, fordi der har vi jo været fælles om at pege på, at der var det alvorlige problem, nemlig at børnefamilierne, og særligt af hensyn til børnene, sad for længe i centrene. Så er det også rigtig nok, at regeringen har lavet ændringer, for så vidt angår mulighederne for at bo og arbejde uden for centrene, hvis – hvis – man samarbejder om sin egen hjemsendelse. Det svarer næsten hundrede procent til, hvad herre Karsten Lauritzens tidligere formand, tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen, har sagt, altså at der skulle være muligheder for det. Så jeg kan ikke forstå, at man mener, at det skulle være et så alvorligt problem. Faktum er, at der ikke er ændret på mulighederne for at få asyl i Danmark. Faktum er, at de ønsker, som eksempelvis Røde Kors, som sidder med problemerne i hverdagen, har haft til at lave en opsplitning af centrene, herunder at man laver modtagecentre og udrejsecentre, er det, regeringen nu med et bredt flertal i Folketinget agter at gennemføre.
Kommentar:  Hvis ingen gør indsigelse mod fremme af disse forespørgsler, betragter jeg Tingets samtykke som givet. Det er givet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak for det. Jo, men stadig væk må jeg sige til ministeren, at der jo i det her oplæg står: Hvis man får afslag på sin ansøgning om asyl, har man ikke behov for beskyttelse eller udsigt til lovligt at få ophold i Europa. Man sendes derfor hjem til det land, man kommer fra. Alene der har regeringen jo vendt om. Det må man beklageligvis konstatere, for sådan er det ikke længere. Altså, selv om man har fået afslag, betyder det ikke, at man sendes hjem til det land, man kommer fra. Det var vi inde på lige før, og bare man har haft et par års arbejde, har man mulighed for at blive her, i stedet for at man bruger de kompetencer, man så har lært i Danmark, i det hjemland, man kommer fra, når de danske myndigheder nu siger, at det er muligt ...

Svar:  Jeg vil gerne lige starte med at slå fast, at det, som Dansk Folkeparti kaldte paradigmeskiftet, som det måske giver mere mening at kalde hjemrejsepolitikken, står regeringen fuldstændig på mål for. Det synes vi er en fremragende idé, og der er ikke ændret et komma i den del af lovgivningen. Når vi ønsker at oprette et modtagecenter, skal vi jo huske på, at der skal to til en tango. Danmark kan ikke bare lande et sted i et tredjeland og så åbne et modtagecenter, men det skal jo ske i et samarbejde med et andet lands regering, og derfor er et første skridt at få etableret et tillidsfuldt samarbejde med et andet lands regering. Der er det et første skridt fra dansk side med åbent hjerte og et ligeværdigt samarbejde at begynde at diskutere, om vi kan starte med at håndtere nogle af migrationsstrømmene, for eksempel ved at hjælpe dem med at håndtere grænsekontrol eller asylsagsbehandling.
Kommentar:  Men altså, når ministeren nu ikke vil bekræfte det, er det vel, fordi ministeren bare ikke har lyst til at bekræfte det. Det forstår jeg sådan set godt. Men ministeren kan jo ligeså godt bekræfte det, men ellers kan jeg i hvert fald gøre det, selv om jeg måske ikke er et sandhedsvidne i den forstand. Men jeg kan i hvert fald sige, at Venstre utrætteligt har arbejdet for, at det altid skal kunne betale sig at arbejde i Danmark, og det bliver vi ved med. Så det håndslag kan ministeren godt få. Men synes ministeren ærlig talt, at det er rimeligt, at 17.700 danskere så at sige skal have penge med på arbejde hver eneste dag, fordi det slet ikke kan betale sig for dem at arbejde? De vil få mere i offentlig forsørgelse, hvis de bare blev hjemme fra arbejde. Minister, det er da ikke godt nok.

Svar:  Jeg understreger bare, at hvis man er optaget af den problemstilling, som jeg oplever at Venstre og fru Inger Støjberg er, og som jeg selv er, må man glæde sig over, at vi i dag er kommet et langt skridt videre, end vi var ved valgperiodens begyndelse. Det er jo, fordi vi også er optagede af den problemstilling. Det, der bare er vigtigt for mig også at sige, er, at vi også ønsker et stærkt socialt sikkerhedsnet, der gør, at man kan være tryg ved, også hvis man mister sit arbejde, at der er en, der så at sige holder hånden under en. Men det kræver så også bare, at vi har blik for rådighedsforpligtelsen. Det er det, jeg har forsøgt at sætte på dagsordenen i den seneste tid. Jeg mener sådan set sagtens, at de ambitioner kan gå hånd i hånd, og jeg håber da også, at vi i fællesskab kan udrette mere af den karakter, vi har gjort, da det tilsyneladende er noget, der optager begge parter.
Kommentar:  Jeg tror på, at det er vigtigt, at vi får en grundig afdækning af hele det specialiserede socialområde, og at vi får kigget på, om der er regler, der er unødigt komplicerede, regler, der er procestunge, regler, der betyder, at ressourcerne trækkes væk fra det, der burde være det vigtigste, nemlig at sikre en ordentlig livskvalitet for mennesker med handicap, som på grund af et handicap eller en funktionsnedsættelse har brug for hjælp fra fællesskabet. Og en del af det vil jo være en forenkling. Så hvis Venstre har nogle mere konkrete forslag, må Venstre endelig lægge dem frem.

Svar:  Vi er også helt enige i det, altså fjernelse af unødvendige regler og afbureaukratisering holder vi rigtig meget af, men vi ved også godt, at det nogle gange kan tage rigtig lang tid. Derfor håber jeg også, at der er nogle lavthængende frugter. Blandt andet kunne det måske, som jeg nævnte lige her for lidt siden, være en idé at give en større frihed til de handicappede, i forhold til hvilke hjælpemidler de egentlig ønsker. Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at drøfte med ministeren og høre ministerens kommentar til.
Kommentar:  Jamen spærringen bliver jo ophævet, så man netop har mulighed for løbende at hæve ydelserne. Og så er det i øvrigt tanken, at man løbende skal have ydelser stående på sin konto, som svarer til 1 års SU, medmindre der er kortere tid end 1 år tilbage af ens uddannelse. Derfor forstår jeg bare ikke, hvad det urimelige er i, at man siger, at en studerende, som kommer til Danmark, som udgangspunkt skal have cirka 5.000 kroner at leve for om måneden. Det forstår jeg simpelt hen ikke det urimelige i. Det er da almindelig sund fornuft, så man kan være sikker på, at dem, der kommer, er i stand til at forsørge sig selv, og så vi netop undgår det, som blandt andet den socialdemokratiske ordfører var inde på, nemlig at vi har set eksempler på, at der er nogle, der kommer som studerende og så for eksempel arbejder illegalt. Det er ikke til gavn for dem, og det er heller ikke til gavn for det danske samfund. Der er nogle, der bliver fuppet til at komme herop, for eksempel fra Nepal og andre lande, det har vi jo set en række eksempler på. De bliver jo snydt til at komme herop. Det er skidt for dem, og det er sådan set også skidt for det danske samfund, fordi vi risikerer at komme ud i, at de presser lønningerne og så videre Så der er da mange forskellige gode argumenter for at støtte det her lovforslag, og jeg forstår simpelt hen ikke, at man synes, det er urimeligt, og at det, at en studerende skal have cirka 5.000 kroner til at leve for om måneden, er for meget at stille som krav.

Svar:  Jeg kan sige til Dansk Folkepartis ordfører, at det også var mig selv, der i min ordførertale snakkede om de unge mennesker, der bliver fuppet til Danmark af skruppelløse uddannelsesagenter, og om de studerende, der faktisk arbejder illegalt heroppe og dermed deltager i social dumping og pres på danske lønninger. Det nævnte jeg selv i min ordførertale, fordi jeg tager det her meget alvorligt. Jeg sagde jo også, at hvis jeg havde nogen garanti for, at det var med de her to greb, vi løste det, ville jeg være for det uden at blinke. Men det er lige præcis det, vi bliver nødt til at have klarhed over, når vi ser, hvad der er af mulige negative konsekvenser, som rigtig mange af høringsparterne peger på. Så må jeg bare sige, at det, jeg har problematiseret her, og som jeg stadig ikke har fået noget svar på hvordan Dansk Folkepartis ordfører principielt stiller sig til, jo er, hvorvidt det er rimeligt at forskelsbehandle vores erhvervsakademier i forhold til de krav, der stilles til vores professionsbachelorskoler og vores universiteter. Det er altså uddannelsesinstitutioner, der konkurrerer om de samme studerende, og det er uddannelsesinstitutioner, der skal kunne tilbyde deres studerende de samme gunstige uddannelsesmiljøer, herunder internationale uddannelsesmiljøer. Derfor synes jeg jo, at vi er svar vældig skyldige, når for eksempel Københavns Erhvervsakademi spørger, hvordan det kan være rimeligt, at de skal underlægges så forskellige krav.
Kommentar:  Herre Morten Messerschmidt kan jo slå op på Folketingets egen hjemmeside, hvoraf det fremgår af lovteksten, at man ved at stemme for loven anerkender de i forvejen dengang godkendte trossamfund. Så det har DF stemt for. Og hvis der er nogen, der er i tvivl om, om man er for eller imod islam, jamen så kunne DF jo lade være med at stemme gult i dag. Så kunne man jo have markeret det her med et flot, grønt signal.

Svar:  Jamen hvorfor skulle man stemme ja til noget, som er skidt, vil jeg spørge fru Vermund? Nu ved jeg godt, at fru Vermund indtil videre ikke har fået implementeret sin politik på noget punkt overhovedet, men i Dansk Folkeparti har vi rent faktisk prøvet det. Vi har rent faktisk ændret udlændingeloven hundredvis af gange, allerede inden fru Vermund overhovedet indfandt sig i den politiske situation, som hun er i i dag, hvor hun så er enig i Dansk Folkepartis kamp. Så hvorfor i alverden skulle vi gå ned på et niveau, hvor vi begynder at stemme ja til et forslag, som vi bare kan se notorisk ikke vil den sag, som vi vil, nemlig kampen mod islam? Hvorfor skulle vi gå ned på et niveau, der kun handler om at fiske i rørte vande og skabe presseoverskrifter og så videre, når det, vi egentlig vil, er at lave reglerne sådan i Danmark, at de er en videreførelse af den kristne arv, af det Danmark, vi alle sammen holder af, og er en bortfjernelse af det islam, som vi ikke bryder os om? Hvorfor i alverden skulle vi gå ned på det niveau? Det giver da ingen mening, vil jeg sige til fru Vermund.
Kommentar:  Det, som videnskabsministeren lægger op til, er jo et meget bureaukratisk og indviklet system, hvor man efter ansøgning, uanset hvad der måtte ske, ikke ved, om man kan regne med, at man kan få nogle ekstra SU-klip eller ej. Der er en grund til, at der er det sjette SU-år til unge, der tager en videregående uddannelse, og det er jo netop for at kunne opsamle det, der ikke skal over i en eller anden bureaukratisk ansøgningsproces med, hvad der i øvrigt er af ventetid, og hvad ved jeg. Det er trods alt kun ét år ekstra til at samle op på, at man kan færdiggøre sin uddannelse. Derfor er jeg noget forundret over, at det netop er en konservativ minister, der lægger op til en utrolig bureaukratisk model i stedet for at holde fast i den enkelhed, der er i systemet, medmindre det vitterlig er videnskabsministerens holdning, at unge bare fjumrer sig igennem et sjette år, fordi det bare er alle tiders lige at få det der ekstra SU-år med. Jeg er sikker på, at unge er optaget af at gøre deres uddannelse færdig og komme ud at få et job, hvad der i øvrigt kan være svært nok, sådan som krisen kradser nu. Men de er faktisk optaget af at komme ud at få et job, så de kan komme i gang med at tjene nogle rigtige penge og i øvrigt komme i gang med at tilbagebetale deres lån, hvis de har taget lån, og kunne leve et liv som voksne mennesker med deres uddannelse. Så jeg vil godt spørge, om det virkelig er ministerens opfattelse, at de bare fjumrer sig igennem et sjette år for sjovs skyld.

Svar:  Det er sådan, at når vi af oppositionen ligesom bliver tillagt forskellige alibier, skal man lige overveje, hvor meget der er lettere iscenesat og lettere manipuleret. Hvis jeg lige må komme tilbage til rødderne i det SU-oplæg, regeringen har præsenteret, vil jeg sige, at det er ambitionen at give den enkelte studerende en yderligere fleksibilitet til selv at kunne sammensætte sit studieforløb og den måde, man ønsker SU i løbet af studieforløbet. Så vi har præsenteret en vifte af muligheder. Det gør vi i stor tillid til, at de studerende meget nemt og fint kan tage ansvar for egen studietid, egne valg og kan vælge, hvordan de ønsker at sammensætte deres SU. Jeg kan kun gentage, at måtte man komme i nogle meget uheldige omstændigheder grundet sygdom, dødsfald eller andet, er der ingen ændringer i forhold til i dag. Så kan man søge om at få de yderligere SU-klip. Jeg synes, det er en meget ansvarlig regering, der fremlægger et SU-oplæg, hvor vi på en ansvarlig måde disponerer statens midler. En uddannelse, der tager 5 år, får man 5 års SU til. Det synes jeg er yderst ansvarligt.