kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Altså, nu ved jeg jo godt, at Enhedslisten og ordføreren tror på den hellige treenighed af Marx og Engels og Lenin. Jeg synes jo egentlig, at det er noget underligt noget, at ordføreren gerne vil respekteres som et trossamfund. Skal Enhedslisten respekteres som et trossamfund – er det det, man gerne vil? Jeg forstår egentlig ikke rigtig ærindet i det der, for man afviser på den ene side alt, hvad der har noget med tro at gøre, og så vil man på den anden side gerne respekteres som et trossamfund. Det giver simpelt hen ikke nogen mening.

Svar:  Ja, det giver jo så meget mening, at man har valgt at gøre det i mange andre lande, blandt andet i Norge, som jo i øvrigt på mange måder minder om Danmark. Og nej, selvfølgelig skal Enhedslisten ikke anerkendes som et trossamfund; det skal Dansk Folkeparti heller ikke, selv om de måske oftere baserer sig på tro end på fakta. Der har vi jo fået et meget klart og fint svar af ministeren, som redegør for, hvordan det er, man definerer livssynssamfund, for eksempel i Norge. Og et af de kriterier, der er, er jo meget klart, nemlig at det netop ikke må være foreninger som for eksempel er politiske og har som deres hovedformål at være politiske foreninger, men at det altså er et decideret livssynssamfund, som har til formål at samle mennesker, som har et bestemt etisk blik og en bestemt forståelse af, at forholdet til det åndelige i princippet er det drivende, bare på et sekulært niveau. Men der ligger et fint svar.
Kommentar:  Tak. Jeg tror også, at ordføreren har lagt mærke til, at der ikke er noget kontrolur her i Folketinget. Det er jo, fordi frie og voksne mennesker helst vil styre deres egen tid og helst vil leve med et ansvar over for deres arbejde i stedet for med en kontrol. Så jeg synes, at der er masser af kontrol, man kan fjerne, også i det her system. Det andet er: Hvis vi så kan blive enige om at fjerne noget af kontrollen og noget af den meningsløse aktivering, kan vi så blive enige om at investere pengene i uddannelse for arbejdsløse i stedet for måske ekstravagant at kaste dem ud til skattelettelser til rige mennesker?

Svar:  I Liberal Alliance vil vi gerne sænke skatten for alle, ikke kun for folk, som betaler topskat i dag. Jeg mener nu ikke, at de alle sammen er rige mennesker. Topskattegrænsen går ved 450.000 kroner Jeg mener ikke, at man er rig, fordi man tjener 450.000 kroner, men vi vil også gerne sænke skatten for dem, der har lavindkomster, og derfor har vi foreslået, at man ikke betaler skat af de første 7.000 kroner, man tjener. Som jeg sagde tidligere, vil vi gerne fjerne meningsløs kontrol, men vi synes også, at det er rimeligt, når man får udbetalt – i internationalt sammenhæng – meget generøse overførselsindkomster i Danmark, at der er en vis kontrol med, at man så også står til rådighed for arbejdsmarkedet. Der må man bare konstatere, og det har ordføreren meget svært ved at slippe uden om, at der hjælper det altså at komme til samtaler, og der må være en vis kontrol med det. Men det skal selvfølgelig ikke være meningsløst. Med hensyn til om det skal bruges på uddannelse, vil jeg sige, at ja, uddannelse er godt, hvis det fører til et job, men vi kan jo konstatere, at mange af de milliarder, man har brugt på uddannelse til ledige, ikke har medført, at de er kommet i beskæftigelse. Tværtimod har det medført, at nogle er blevet fastholdt i ledighed, altså den tid, hvor de sad på uddannelsesbænken, ville en stor del af dem være kommet i beskæftigelse, og dermed kan man sige, at uddannelse sådan for uddannelsens skyld ikke er noget, som vi er tilhængere af.
Kommentar:  Man kommer i hvert fald ikke uden om, at når man prioriterer inden for også det grønne område, er det oplagt at prioritere eksempelvis afgiftslettelser, og så kan de penge jo ikke også bruges til at lave investeringer i for eksempel nye grønne initiativer. Det afspejler regeringens power-udspil jo så også. Godt nok har man slået sig op på, at man vil lave en stor havvindmøllepark, som jo så på det tidspunkt, hvor den vil blive opført, i hvert fald ikke er verdens største, men samtidig også at verden omkring os tydeligvis bevæger sig meget hastigt i en retning, hvor man må sige, at der er godt fart på vindmøllevingerne i andre dele af verden. Derfor blot det simple spørgsmål til finansministeren: Når det nu er sådan, at man har haft nogle afgifts- og tilskudsanalyser undervejs i så lang tid, som man har – jeg kender dem jo selv rigtig godt, for et af afgifts- og tilskudsanalysens elementer førte jo faktisk til den løsning på PSO-området, som vi i Socialdemokratiet også var en del af sammen med den daværende Venstreregering, og som jo er et glimrende eksempel på, at det at lette afgifter ikke nødvendigvis behøver at være et træk på råderummet, men jo tværtimod sagtens kan være et nulsumsspil – hvorfor har regeringen så egentlig ikke fået foretaget en dybere analyse af, hvilke provenuneutrale justeringer man kan gøre på afgifts- og tilskudsområdet? Jeg antager i hvert fald, at den slags analyser har været lavet, for det ville i hvert fald have været gjort, hvis der havde været en anden farve regering.

Svar:  Der ligger en ret stor mængde rapporter og analyser som baggrund for regeringens energiudspil, herunder også en dybdegående analyse af afgifter og afgiftsomlægninger. Det, vi er kommet frem til, er, at der rent faktisk er både god økonomi og god miljøøkonomi i for eksempel at sætte elvarmeafgiften ned – nu kan vi bare fokusere på den. Det er i dag sådan, at en lang række kraft-varme-værker arbejder med at brænde naturgas af for at producere strøm og varme. Som følge af at vi ikke lige så høj grad brug for, at de producerer strøm, fordi vi har meget vindenergi og meget solenergi, så kan vi i højere grad overlade dem til kun at producere varme. Det kan de sagtens gøre mere samfundsmæssig effektivt ved at bruge andre teknologier end naturgas. Det kan de gøre ved at tage det, der i princippet er en kæmpestor dypkoger eller elkedel – det hedder teknisk set en varmepumpe – og så bruge den til at producere den varme, de skal levere. Det er både økonomisk og miljømæssigt set en gevinst, og derfor vil jeg sætte afgiften på elvarme ned, for så kan vi få noget, der både er til gavn for forbrugerne og til gavn for miljøet på samme tid. Det synes vi egentlig er en ganske glimrende måde at gå frem på, og det synes vi man skal prioritere. Vi har heldigvis gået en del af vejen, fordi regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre har taget hul på at sætte elvarmeafgiften ned – vi vil bare gerne videre.
Kommentar:  Det kan jeg fuldstændig bekræfte, men det var ikke en central del af min argumentation; i mit første svar nævnte jeg det end ikke. Det handler jo om, at vi har nedsat et varebilsudvalg, som skal barsle med forslag og problemstillinger på det her område, som vi så vil tage udgangspunkt i, når vi med Folketingets partier skal forhandle om, hvordan vi implementerer effekterne af beslutningsforslaget, og det er vores agt at gøre det, og det er min agt at gøre det. Jeg har intet som helst andet ønske end at gøre det til lov, som et flertal har pålagt den tidligere minister at gøre til lov, så det vil jeg meget gerne. Lad mig i øvrigt sige, at jeg selv har det sådan, at jeg skelner meget mellem hændelige fejl og så ondsindede fejl. Hændelige fejl er jeg meget large over for, fordi jeg ved, at alle kan begå dem, uden at der har været en ond hensigt med det, og når jeg i sidste spørgerunde her i salen kom til at sige noget forkert, var der bestemt tale om en hændelig fejl. For det kunne jo slås op, at jeg var kommet til at sige noget forkert, så det ville jo ikke være muligt for mig at skjule det. Så selvfølgelig var det en hændelig fejl. Ondsindede motiver derimod, hvor man for eksempel skyder folk ting i skoene, som man udmærket ved de ikke har sagt eller gjort, og manipulerer og misinformerer, synes jeg er et meget stort problem.

Svar:  Jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at ministeren ikke kun gav den forkerte oplysning én gang, men flere gange i sit svar sidste onsdag. Jeg mener, det er helt åbenlyst, hvis man ser det, at det var en central del af argumentet, at man ikke behøvede direkte at implementere det, som Folketinget havde vedtaget, fordi det ikke var vedtaget, men kun var endt med en beretning. Det viser sig så at være forkert. Men jeg er meget glad for, at ministeren klart tilkendegiver, at det er ministerens hensigt at implementere B 165, fordi der jo i det beslutningsforslag ligger nogle stærke virkemidler i forhold til at komme illegal arbejdskraft i transportsektoren til livs og i forhold til at komme momssnyd og skattesnyd til livs. Jeg vil godt bede ministeren om at forholde sig til de enkeltelementer, der ligger i forslaget: Er ministeren enig i, at det vil være en god idé at stille krav om kvalifikationer, om økonomi og om uddannelse til de vognmænd, der kører med varebiler under 3,5 t?
Kommentar:  Jo, jeg kan sagtens se, at det er godt at komme hurtigt i behandling. Vi skal bare sikre, at vi sætter patienter med den her alvorlige diagnose i den rigtige behandling. Det er fair nok, at fru Liselott Blixt her vil tale om ventetider. Lad mig så bare understrege, at i fire ud af fem regioner er der en meget kort ventetid til MR-scanning, og det er MR-scanningen, der er den reelle blokade for, at vi kan komme videre. Man er altså nødt til at få et billede af patientens hjerne for at sikre, at vedkommende ikke udvikler den her alvorlige hjernehindebetændelse. I Region Sjælland er der alt for lang ventetid, men så har vi også det frie sygehusvalg – ikke det udvidede frie sygehusvalg, men det frie sygehusvalg – som altså gør, at patienterne kan hoppe over i andre køer. Jeg vil da opfordre patienterne i Region Sjælland til at tage ind til København eller at tage over til Fyn, som er en del af Region Syd, og stille sig i de korte køer. For MR-scanningen i Region Sjælland er blokaden. Men jeg vil altså holde fast i, at vi skal gøre det her få steder, fordi det er et højspecialiseret område. Det er i virkeligheden også den tese, der ligger bag hele vores forudsætning for at bygge nye sygehuse.

Svar:  Det er ikke mit andet spørgsmål endnu, men så kan jeg fortsætte med det her. Ministeren taler stadig væk om behandlingssteder, og man kan jo sige, at med hensyn til behandlingstiden betyder det også noget, hvor i landet man bor. Det er rigtigt nok, at vi vil have de specialiserede steder. Som ministeren også siger, er det i Region Sjælland, der er ventetider, men det er søreme også i Region Sjælland, der ikke er nogen specialiserede steder. Det er i Region Sjælland, man skal køre langt for at komme til et behandlingssted, for eksempel til Rigshospitalet. Er det eventuelt det, der spiller ind, i forhold til at der bliver en ventetid i Region Sjælland? Er det Region Sjælland, der bliver taberen, fordi der netop ikke kommer noget specialiseret sted på det her område?
Kommentar:  Så kan jeg starte med at sige tak for den forrige besvarelse. Nå, men videre til spørgsmålet: Er ministeren enig i, at det bliver mindre attraktivt for de 1.770 familier i de udsatte boligområder, der kan se frem til en højere social ydelse som følge af regeringens politik, at tage et arbejde, og at det isoleret set virker negativt på at løse ghettoudfordringerne i Danmark?

Svar:  Socialdemokratiet er en del af kredsen bag aftalen om initiativer på boligområdet, som bekæmper parallelsamfund. Som boligminister er jeg ansvarlig for at omdanne de udsatte almene boligområder til velfungerende bydele. Jeg er derimod ikke ansvarlig for beskæftigelsesområdet. Det er min kollega beskæftigelsesministeren. Så hvad angår spørgsmålet om konsekvenserne af midlertidig børnetilskud i forhold til de økonomiske gevinster ved at arbejde, må jeg henvise til beskæftigelsesministeren. Men på boligområdet kan jeg sige, at initiativerne i parallelsamfundsaftalen skal bidrage til at sikre en mere blandet beboersammensætning, og der er også fokus på at nedbringe koncentrationen af beboere uden for arbejdsmarkedet. Derfor er der indført krav om fleksibel udlejning i udsatte boligområder, som giver folk med et fast job eller folk under uddannelse fortrinsret til en ledig bolig. Kommunerne må heller ikke længere anvise boligsøgende på overførselsindkomst til udsatte boligområder. Endelig er der indført forbud mod, at kontanthjælpsmodtagere kan flytte ind i de 15 mest udsatte boligområder. Jeg er af den opfattelse, at det kan være skadeligt for børns muligheder for en fremtid med uddannelse og beskæftigelse, hvis de vokser op i fattigdom i et udsat boligområde. Afskæres børn fra at deltage i sociale arrangementer og fritidsaktiviteter, fordi forældrene ikke har råd til at betale selv små beløb for deltagelse eller udstyr, indgår de ikke i fællesskaber med børn fra andre samfundsgrupper, som kunne være gode rollemodeller i forhold til skolegang og uddannelse. Det øger risikoen for udvikling af parallelsamfund, hvilket vi netop arbejder for at bekæmpe.
Kommentar:  Jeg tror, det er svært at sætte et beløb ind som grænse i forhold til bygningsreglementet. Det er jo baseret på det, man kalder funktionskravet. Det vil sige, at bygningsreglementet er ligeglad med, hvilke materialer der er brugt, eller hvad tingene koster. Det, der betyder noget, er, hvilken funktion den bygning har. Man lavede en ordning for nogle år tilbage, hvor man undtog blandt andet carporte og andre – jeg kan ikke huske, hvad formuleringen var – mindre avancerede byggerier. Det kan sagtens være, at det er vejen. Jeg tror, at vi skal sætte os sammen, og så må vi finde ud af, hvor man gør det nemmest. Og så må vi jo bare huske det, når vi nu sidder og forhandler også andre steder, hvor der skal være certificerede rådgivere, altså at man ikke stiller nogle krav, som branchen ikke kan honorere. For i det her tilfælde virker det i hvert fald ikke til, branchen selv var klar over, hvor stor en opgave det ville være. De skønnede jo på det, på trods af at de nu 5 år efter ikke er klar til det.

Svar:  Jeg vil bare runde af med at sige, at jeg ser frem til, at vi skal mødes og drøfte det her videre. Jeg ved, at der er flere i Venstre, som også er optaget af det her, fordi de simpelt hen får rigtig mange henvendelser fra deres bagland. Jeg må sige, at vi jo begge har været med til at sætte det her i værk, og det har, som ministeren også siger, taget 5 år. Og så rystede det mig egentlig, at man ikke er kommet bedre i gang. Så derfor tror jeg, at der er noget, vi er nødt til at kigge på og eventuelt justere på, og det håber jeg at ministeren også vil være med til.
Kommentar:  Der skal altid være en imødekommende og lyttende attitude hos politiet, uanset hvem der kommer, og hvad de kommer med. Det er punkt 1. Punkt 2: Jeg tager spørgerens udsagn for gode varer, nemlig at man blev mødt sådan. Det skal man selvfølgelig ikke. Det er uacceptabelt. Jeg er så også glad for, at man virkelig har rykket på det efter påske, at det er blevet rettet nu, at det er et overstået kapitel, og at man tager på sig at få gennemgået de her sager, så retstilstanden for busvognmændene også er på plads.

Svar:  Så skal jeg høre, om justitsministeren vil tage op med Rigspolitiet, om det har været håndteret på den rigtige måde, da busvognmændene henvendte sig og fik den her afvisning. Kan det gøres på en bedre måde? Det var den ene ting. Den anden ting er, om vi kan sikre, at de muligheder, der er for at annullere bøderne, bliver speedet op. Som jeg forstår det, sidder vognmændene derude med lister så lange som Dødehavsrullerne med indberettede busser, hvis kørsel har udløst bøder. Men når de henvender sig til det officielle system for at få de her bøder afviklet, bliver de mødt med, at der er ventetid på hjemmesiden. Man bliver mødt af en mur af bureaukrati, når man prøver at få annulleret en bøde, der er udstedt uretmæssigt.
Kommentar:  Det er da fornuftigt, for ledelsen skal jo være der til at sætte en retning og definere, hvor det er, man skal hen. Men omvendt kan jeg også godt se et problem i, at vi har et embedsværk, som på mange måder er bundet lidt på hænder og fødder i forhold til at sige sin mening og sige sin politiske ledelse imod, hvis man faktisk observerer nogle problemer. Altså, kan vi leve med, at der ikke bliver rejst problemer opad i systemet på trods af en politisk retning? For så synes jeg, der er en fare for, at det bliver politiseret i en grad, hvor fornuften forsvinder hvert fjerde år.

Svar:  Jamen mit ønske er, at i det skattevæsen, som jeg er øverste politiske chef for, tør medarbejderne sige, hvad de mener. Når jeg er rundt og besøge dem på skattecentre, er det ikke kun ros, men bestemt også ris, man modtager. Jeg har i øvrigt gode drøftelser med de faglige organisationer, og det er ikke mit indtryk, at medarbejdere i SKAT, uanset hvilket niveau de er ansat på, ikke tør udtale sig. Jeg kan også se, at der er masser af skattefolk, der udtaler sig i aviserne. Jeg er ikke enig i det hele, men man skal have lov til at udtrykke sig. Det er der plads til i dag, og det skal der i hvert fald også være plads til fremadrettet. Det er mit ønske som skatteminister.
Kommentar:  Tak. Jeg vil håbe, at vi kan have en dialog om det. Jeg tager ministerens ord i dag for, at der er en mulighed for at have sådan en drøftelse, og at ministeren tager det med til beskæftigelsesministeren, og at det vil være muligt at finde en måde, hvor man kan tage et, synes jeg, rimeligt hensyn til nogle borgere, som har gjort, hvad de skulle, men som er kommet i klemme, fordi man har nogle lidt bureaukratiske måder at opgøre tingene på. Det kan være praktisk for myndigheden, der skal gøre det – det har jeg fuld forståelse for – men hvor der også skal være et hensyn til de borgere, der egentlig har gjort, som de skulle.

Svar:  Jamen der er jo ingen grund til at gøre min afsluttende kommentar længere end allerhøjst nødvendigt. Så jeg vil bare sige, at det vil jeg nu tage en drøftelse med beskæftigelsesministeren om, og hvis der findes en god løsning, er jeg sikker på, at vi vil prøve at nå frem til den. Det kan jeg ikke give et tilsagn om her i dag, men jeg kan give et tilsagn om, at jeg godt vil prøve at løfte den sag, der bliver spurgt ind til af herre Jesper Petersen.
Kommentar:  Men sagen er bare den, at jura jo også er politik, og derfor har jeg taget den her sag op med miljøministeren, altså fordi hun er den ansvarlige minister for at holde de her forureninger i skak. Det er sådan, at Region Midtjylland jo også har lavet en ekstern juridisk vurdering, hvor de netop påpeger, at der faktisk er lovhjemmel til at opretholde det her påbud, altså en »skal«-opgave for FMC med hensyn til at foretage afværge. Så får det slet ikke miljøministeren til at genoverveje den her ophævelse af påbuddet?

Svar:  Som sagt kan jeg sagtens forstå, at man spørger ind til det. Og der, hvor vi står nu, har Miljøstyrelsen som myndighed, som jeg var inde på før, vurderet, at der ikke er hjemmel. Nu er de i gang med en revurdering i forhold til de vilkår, der gælder, og har blandt andet lavet den her grundige juridiske vurdering, hvor de vurderer, at der ikke er hjemmel til at fastholde de vilkår og dermed ikke hjemmel til at håndhæve vilkårene. Så det er jo den juridiske vurdering, der er i Miljøstyrelsen. De har så sendt et udkast til afgørelse, og det er blandt andet i høring nu hos Region Midtjylland, og der er der her den 19. marts modtaget et høringssvar, blandt andet det, som spørgeren nævnte, og det er Miljøstyrelsen selvfølgelig ved at se nærmere på.
Kommentar:  Jeg skal gøre det kort. Som sagt har jeg givet udtryk for, at jeg fuldstændig accepterer Ligebehandlingsnævnets afgørelse. I forhold til Kunstfondens afgørelse har armslængdeprincippet hævd. Jeg har på ingen måde tænkt mig at gradbøje armslængdeprincippet, hvad angår ministerniveauet og Kunstfondens medlemmer. Vi kunne sagtens starte en mere sådan polemisk diskussion om, hvornår man skriver dansk litteratur, og på hvilke præmisser man gør det. Der er flere af os, der er ordblinde, og alligevel har vi fået udgivet bøger på diverse forlag. Det har vi kun kunnet gøre, fordi vi har haft nogle gode redaktører, der har været med til at understøtte de tekster, vi eventuelt har skrevet, så der er mange måder at komme frem til det endelige resultat på. Det, der er bundlinjen, er, at den pågældende forfatter er dansk statsborger og har fået udgivet bøger på danske forlag. Og jeg har på ingen måde grund til at sætte spørgsmålstegn hverken ved nævnets afgørelse eller den konklusion, som Kunstfonden efterfølgende er kommet frem til.

Svar:  Jeg har gode venner, der er udenlandske forfattere, som skriver på dansk, og som har brugt mange år på at blive forfattere på dansk. De har aldrig fået støtte. Så kommer der en person, der bliver dansk statsborger, og som fortsætter med at skrive på sit modersmål, får det oversat og så får støtte. Det har aldrig været meningen med loven. Loven er meget klar. Man giver støtte til en forfatter, når vedkommende skriver på dansk. Kunstfonden har i første omgang sagt nej. Så går Ligebehandlingsnævnet ind og blander sig, og det er jo en indblanding i armslængdeprincippet. Kunstfonden har sagt nej. Synes ministeren virkelig ikke, at det er problematisk, at vi nu skal til at give støtte til forfattere, der ikke orker eller ikke har evner til at skrive på dansk? Det kan ikke være rigtigt. Jeg vil da opfordre ministeren til at gøre noget ved det her i stedet for bare at fraskrive sig ansvaret og sige: Det er nævnet, der har truffet en afgørelse ud fra EU-direktiver. Det er for sølle, det er for slapt. Ministeren er kulturminister og dermed også ansvarlig for dansk sprog og ikke russisk.
Kommentar:  Så Dansk Folkeparti foretrækker, at danskerne kommer til at betale den her regning over deres forsikringspræmier med ødelagte kældre, med oversvømmede veje, med ødelæggelser for store værdier for samfundet. Et regnskyl i København kostede 9 milliard kroner Det ville være markant billigere – måske en brøkdel af den pris – at gå ind og investere dem inden. Men jeg må forstå på Dansk Folkeparti, at man synes, det går supergodt med klimatilpasningen ude i kommunerne, og at alle danskerne kan føle sig trygge nu, fordi man synes, at der bliver investeret nok på det område.

Svar:  Sikke noget vrøvl – overhovedet ikke. Det handler om prioriteringer ude i kommunerne. De har et anlægsloft, og de har den sum penge, som de har. Jeg kan ikke huske det andet spørgsmål – det beklager jeg.