Kommentar:  Jeg må da sige, at jeg ikke håber, at den eneste måde, vi kan lave aftaler med den her regering på, er ved, at man per automatik hæver skatter og afgifter. Det er jo det, jeg må forstå, når den socialdemokratiske ordfører siger, at hvis ikke man vil være med til det, har man meldt sig ud af det gode selskab. Det synes jeg måske ikke sådan er den optimale tilgang til at mødes og forhandle om forskellige forslag, hvor vi jo kunne have en fælles interesse i at lave bredere aftaler. Det må jeg sige. Det ser ganske vanskeligt ud, hvis det er prisen for enhver aftale, at der skal komme nye skatter og afgifter. Det bekræfter mig så også bare i, som jeg sagde, at det, der står i regeringsgrundlaget om de 5 milliard kroner, så heller ikke holdt til den sidste del af debatten her i dag. Jeg vil sige, at det også godt kunne være, herre Thomas Jensen skulle have studeret skattestoppet lidt mere indgående, også Socialdemokratiets forhold til det. For det har man været imod, det har man været for, det har man været stor tilhænger af, det har man været meget tilhænger af, det har været asocialt, det har skabt tryghed. Ja, der findes næsten ikke det udtryk, som Socialdemokratiet ikke har hæftet på skattestoppet, i den tid Socialdemokratiet sad i opposition.

Svar:  Siden 2002 har skattestoppet fastholdt en række afgifter på det samme kronebeløb, og dermed er de reelt er blevet udhulet. Det foreslås at indføre en kompenserende indeksering af satserne i brændstofforbrugsafgiftsloven for personer og varebiler; forbrugsafgiftsloven, som regulerer afgifterne på glødepærer, kaffe, te og cigaretpapir; vandafgiftsloven; vægtafgiftsloven med henholdsvis 4,6 procent i 2012 og 4,35 procent i 2013. De øgede indtægter bidrager til en holdbar og ansvarlig finansiering af de offentlige udgifter og er samtidig med til at understøtte centrale målsætninger om styrket folkesundhed, bedre uddannelse og ikke mindst et bedre miljø. Det foreslås endvidere at omlægge drikkevandsafgiften i vandforsyningsloven til et bidrag i lov om afgift af ledningsført vand. Vandafgiftsloven har til formål at tilskynde vandværker og borgere til at spare på vandet. Formålet med drikkevandsafgiften er at finansiere Miljøministeriets og kommunernes opgaver i forbindelse med beskyttelse af grundvandet, herunder kortlægning og udpegning af områder med drikkevandsinteresser, indvindingsoplande og områder, som er særlig følsomme over for forurening. Der har vist sig et behov for at omlægge afgiften fra det nuværende system, hvor den er baseret på mængden, som den enkelte vandindvinder har tilladelse til at indvinde, til at være baseret på forbruget af vandet. På den baggrund er det mere omkostningseffektivt at tænke grundvandsafgiften ind i en bestående afgift med samme ressourceforbrug frem for at have to parallelle afgiftssystemer. Derfor foreslås det, at drikkevandsafgiften ophæves, og at der i stedet indføres et bidrag til drikkevandsbeskyttelse på 67 øre per kubikmeter vand i lov om afgift af ledningsført vand frem til 2017. Der sker ingen ændring i de gældende regler for momsregistrerede virksomheder for afgiften af ledningsført vand. Momsregistrerede virksomheder kan fremover også opnå fradrag for drikkevandsbidraget, og det indebærer en lempelse for erhvervene i forhold til det nuværende drikkevandsbidrag. Med den kompenserende regulering opnås der er et merprovenu på 360 million kroner i 2012 og 720 million kroner i 2013. Provenuet fra omlægningen af vandafgiften på 185 million kroner øremærkes til samme formål som drikkevandsafgiften, det vil sige opgaver i forbindelse med beskyttelse af grundvandet. Det foreslås, at loven træder i kraft den 1. januar 2012, og det kan Socialdemokraterne støtte.