kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Det er jo et projekt, vi har i satspuljekredsen, og det er rigtigt, at Venstre også er med. Jeg kan oplyse om, at vi så sent som i morges har holdt et møde i satspuljekredsen, hvor vi blandt andet drøftede lige præcis den her problemstilling, for det er rigtig vigtigt, at vi får sat det i gang, og at det kommer ud og virker. Noget af det, der har været debatteret, har jo været det spørgsmål, som også fru Fatma Øktem nævner, nemlig om der er nogle ngo'er, nogle kvinder, der er blevet hørt. Der har været en myte om eller en fejlagtig holdning til det. Der er nogle, der har haft en betragtning om, at det her er et skrivebordsarbejde. Det vil jeg gerne sige ikke er korrekt. Vi har inddraget ngo'erne i processen, for det er naturligvis dem, der har kendskab til, hvordan de her kvinder har det, og som ved, hvad det er for nogle ting, der påvirker dem. Når jeg siger kvinder, er det, fordi det jo primært er kvinder. Der kan også være mænd, som er i prostitution, og som vi også kan hjælpe, men det er naturligvis primært kvinder. Og det er ngo'erne, som har kendskab til disse kvinder, og derfor har vi naturligvis også inddraget dem i hele processen.

Svar:  Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Venstre som sagt meget gerne vil sætte nogle tiltag i gang for de kvinder, der gerne vil ud af prostitution. Derfor tror jeg, vi er enige om, at vi ønsker, at det her skal træde i kraft, at det skal virke, og at det skal gøre en forskel, for dem, der gerne vil ud af prostitution. Men når det så er sagt, kan jeg ikke lade være at være bekymret, for det er jo det, der er intentionen med de 46 million kroner, vi har afsat, og der er gået en fjerdedel af den tid, der er afsat. Jeg kan ikke lade være at spørge ministeren, om ministeren vil gøre noget for at få det rykket lidt? Her tænker jeg på det med samarbejdspartnerne. Det er jo begrænset til kun at gælde fire kommuner, og det er begrænset til, at dem, der skal deltage i det her projekt, skal bo i en af de fire kommuner, og det er begrænset til, at det skal være danske statsborgere. Skulle man måske prøve at kigge lidt videre og tænke lidt mere ud af boksen? Nu er der gået 1 år og 1 måned, siden vi har vedtaget det her og afsat de her midler, og der er ikke sket så meget. Hvad vil ministeren gøre, for at vi får lidt mere gang i det?
Kommentar:  Som jeg allerede har sagt tidligere, bakker Venstre op om europaaftalen. Jeg gentager blot, hvad herre Lars Løkke Rasmussen sagde umiddelbart efter indgåelsen, nemlig at vi gerne så en afstemning hurtigere. Det var det eneste. Så ønsker jeg at få oplyst, hvad det her har af betydning i forhold til at bekæmpe terror. Hvis ikke det er PET's område, kan det jo være, at politiet har brug for at kunne arrestere folk i andre EU-lande. Vil de miste den mulighed, hvis vi udgår af Europol-samarbejdet?

Svar:  Det er klart, at det på en række områder har konsekvenser, hvis Danmark må udtræde af Europol-samarbejdet. Det er jo derfor, vi ikke ønsker, at det skal ske. Det er jo derfor, vi har en meget, meget klar politisk tilkendegivelse af, at vi ønsker, at Danmark skal være en central del af Europol-samarbejdet. Så har vi lavet en politisk aftale om en folkeafstemning. Den aftale er indgået i december måned, og den har vi altså fra regeringens side tænkt os at overholde.
Kommentar:  Mange tak. Jeg vil gerne begynde med at sige, at jeg er enig i det første, som ordføreren sagde, nemlig at det er vigtigt, at vi siger »kriminelle romaer« og ikke prøver at stigmatisere en hel befolkningsgruppe. Vi har jo mange problemer her i København, fulde svenskere og så videre, men hvis man bare siger »romaer« eller »svenskere«, er vi ude i noget lidt andet. Det var også derfor, jeg rettede fru Zenia Stampe før, da udtrykket romaer blev brugt. Det er vigtigt at sige »kriminelle romaer«. Men nu har vi et problem, der vokser så eksplosivt, og hvor der er hundredvis af danskere, der har anmeldt kriminelle romaer og romalejre og så videre til politiet, fordi man vitterlig føler sig utryg – jeg føler mig også nogle gange utryg, hvis jeg går igennem en park og føler mig fuldstændig omringet af de her romalejre – og så er det, jeg ikke forstår, at ordføreren ikke kan komme med noget lidt bedre end de forslag, der er kommet her. Vi har et system, hvor danske hjemløse har et erhverv ved at sælge »Hus Forbi«, og det er et rigtig, rigtig fint system. De beskæftiger sig ikke primært ved almindeligt tiggeri, som er anmassende og så videre, så hvorfor ikke bare hæve strafferammen for en af de ting, som er en betydelig indtægtskilde for kriminelle romaer og kriminelle hjemløse?

Svar:  Herre Marcus Knuth blander konsekvent tingene sammen. En lejr, som eksisterer i det offentlige rum, kan man allerede rydde i dag. Der er lovgivning på plads, der sikrer det. Det her lovforslag handler om at tigge og om at sætte straffen op for at tigge foran en station, i en gågade eller i et offentligt transportmiddel. Jeg mener, det er fuldstændig uproportionalt, at man nu vil til at sætte fattige mennesker, som sidder og tigger foran en togstation, i fængsel i 14 dage. Det er en straf, der svarer til, hvad man får, hvis man udøver såkaldt simpel vold over for andre mennesker i vores samfund. Jeg mener, at det at straffe mennesker for at tigge bliver set på linje med, at man udøver vold mod andre mennesker. Det mener jeg simpelt hen er en fuldstændig vanvittig måde at lave retspolitik på.
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 47 af Martin Henriksen (DF), Karen J. Klint (S), Mads Fuglede (V), Joachim B. Olsen (LA) og Naser Khader (KF). Afstemningen er slut. For stemte 87 (S, DF, V, LA, RV og KF), imod stemte 14 (EL og ALT), hverken for eller imod stemte 4 (SF). Forslag til vedtagelse nummer V 47 er vedtaget. Herefter er forslag til vedtagelse nummer V 48 af Søren Søndergaard (EL), Carolina Magdalene Maier (ALT) og Andreas Steenberg (RV) bortfaldet. Hermed er forespørgslen afsluttet.

Svar:  Forhandlingen er afsluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 51 af Jeppe Jakobsen (DF), Jane Heitmann (V), May-Britt Kattrup (LA) og Brigitte Klintskov Jerkel (KF). Afstemningen er slut. For stemte 55 (DF, V, LA og KF), imod stemte 51 (S, EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslag til vedtagelse nummer V 51 er vedtaget. Herefter er forslag til vedtagelse nummer V 52 af Astrid Krag (S), Stine Brix (EL), Pernille Schnoor (ALT), Lotte Rod (RV) og Kirsten Normann Andersen (SF) bortfaldet. Hermed er forespørgslen afsluttet.
Kommentar:  Nej, det er ikke noget, jeg er vidende om. Med den viden, jeg har, findes det ikke i Danmark, og derfor er det også et forholdsvis hypotetisk spørgsmål. Jeg vil gerne sige, at det heller ikke er noget, som jeg synes skal komme, og det er noget, som jeg vil se meget alvorligt på, hvis der er nogle, der går rundt og synes, at det her er en god idé. Selvfølgelig skal vi ikke have en anden lovgivning for visse grupper i vores befolkning. I Danmark har vi én lov. Den vedtages lige præcis i den her sal, hvor vi står, og der er kun den lov, og den gælder os alle. Det, der kan være udfordringen, og som jeg synes vi må arbejde rigtig meget med, er også at få bearbejdet holdningerne hos dem, som synes, at det er en rigtig god idé med shariaråd, men det er sådan set også at få oplyst kvinder og mænd om, hvilke rettigheder og forpligtigelser man har. Vi har jo, synes jeg, gjort det meget tydeligt, i og med at vi har nedsat en arbejdsgruppe, at vi tager de her problemer alvorligt, og at vi gerne vil gøre noget ved det. Den embedsmandsgruppe kommer med en rapport eller nogle konklusioner til foråret, og så må vi jo se, hvordan vi griber det an derfra. Jeg vil gerne sige, at jeg tager de her problemer meget alvorligt, fordi det rammer de mennesker, som er i klemme i systemet, hårdt, men vi bliver nødt til at  sige, at sharialov ikke er nogen farbar vej i Danmark.

Svar:  Jeg er jo sådan set rigtig glad for de ting, ministeren siger, for jeg mener også, at det er et stort problem, hvis der er sådan nogle parallelle retssamfund, og jeg er også bekymret over de kvinder, som oplever de her problemer. Så jeg ser i hvert fald også frem til, at det her udvalg skal sidde og arbejde med det her. Kan ministeren fortælle noget nærmere om, hvor lang tidshorisonten er, hvornår vi kan regne med at se nogle udspil fra dem, og hvad det er for nogle retningslinjer, de kigger på?
Kommentar:  Så borgerne skal sådan set bare være glade for, at Sønderborg Kommune skærer ned, at der bliver lukket børnehaver og folkeskoler, at landsbysamfundene bliver bombet tilbage til stenalderen? Vi har her i den seneste tid haft en diskussion netop om Udkantsdanmark, og jeg kan godt afsløre, at det i et af de områder, som vil blive hårdt ramt, Rinkenæs, vil være ganske alvorligt, hvis man hverken har børnehave eller skole. Det vil simpelt hen betyde, at det lokalområde bliver affolket.  Har man ingen forpligtelser? Det virker altså umiddelbart, som om der ikke er en konsekvens, når regeringen på den ene side siger, at den gerne vil være med til at forbedre forholdene i Udkantsdanmark, men at det, når det kommer til området vedrørende kommunerne, så åbenbart bare gælder om at sørge for, at det bliver barberet mest muligt nederst Jeg mangler en sammenhæng der.

Svar:  Jeg synes stadig væk, det er meget uklart, for hvis vi ser på, hvordan niveauet er på kommunernes område, så er det historisk højt på 230 milliard kroner Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at spørgeren ikke selv finder, at det er meget naturligt, at man, når man har et område, hvor der er færre borgere, man skal hjælpe, hvor der er færre børn, man skal passe, så går ind og justerer budgetterne. Jeg kan simpelt hen ikke forestille mig, at spørgeren vil synes, at man skal have daginstitutionspladser, som står tomme, fordi man ikke blot kan skære dem væk og reducere i budgetterne, når der er færre børn. Man bliver nødt til at tilpasse, i forhold til hvordan udviklingen er lokalt med hensyn til demografien, om der bliver færre eller flere ældre, færre eller flere børn. Det er da kun naturligt, at man ude i de enkelte kommuner sørger for at prioritere rigtigt og prioritere borgernes penge, så de bliver brugt bedst muligt.
Kommentar:  Jeg tror, at vi får en meget mere kvalificeret diskussion om de vigtige spørgsmål, når vi har et konkret lovforslag at gå ud fra. Så jeg vil sådan set bare gerne vende tilbage til overordnede: Der skal ikke være nogen tvivl om, at den nye regering er dybt optaget af miljø- og klimaspørgsmål. Det betyder også, at transportsektoren skal give sit bidrag ved at være med til at sikre, at vi når de mål, som vi har her. Det betyder også, at vi vil indrette det her på en måde, så det er fornuftigt, for de overordnede ting, som jeg tror jeg gav svar på i sidste spørgsmål, er selvfølgelig vigtige. Og så glæder jeg mig til, når vi kommer frem til et konkret lovforslag, at kunne tage de meget konkrete spørgsmål og en debat, for herre Kristian Pihl Lorentzen har jo ret i, at det er vigtige spørgsmål, der bliver stillet. Og der skal nok blive givet nogle gode svar på dem.

Svar:  Jeg glæder mig selvfølgelig til at se det konkrete lovforslag, og jeg glæder mig til debatten om det. Men jeg synes, der er nogle ting, man lige så godt kan tage her, up front, og der har jeg noteret mig, at der er meget, der tyder på, at planerne om en ny lastbilafgift på 1,5 milliard kroner om året er i direkte strid med EU's såkaldte eurovignetdirektiv. Det er et direktiv, der fastlægger regler for, hvordan EU-landene må opkræve afgifter for lastbiler. Der er fastsat et klart loft over afgifterne netop for at sikre varernes fri bevægelighed i Europa. Derfor vil jeg spørge, om ministeren mener, at regeringens forslag overhovedet kan gennemføres inden for rammerne af eurovignetdirektivet, eller om forslaget støder mod afgiftsloftet.
Kommentar:  Det har jeg jo sådan set bekræftet i både det foregående spørgsmål og i det svar, jeg prøver at give på det her spørgsmål. Selvfølgelig er kristendommen en dominerende religion i Danmark, men jeg vil gerne igen tage Grundtvig og hans generøsitet frem og sige, at han indrømmede også andre religioner deres ret til at være her, og han indrømmede menneskets ret til at vælge sin egen religion og ikke, at det skulle være som en tvangsforanstaltning fra en stat. Grundtvig var modstander af enhver form for tvang over for det enkelte menneske. Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi holder fast i den frihedstradition, og jeg anerkender kristendommens betydning for den danske kultur.

Svar:  Grundtvig sagde jo som bekendt, at til kirke skal der ikke tvinges, men ringes. Det vil sige, at man jo ikke tvinger folk i kirke. Vi lever jo i en tid, hvor der er en multikulturel ideologi, der så at sige uden videre bare vil sidestille alle kulturer og endda sige, at de særrettigheder, der gælder, gælder for enhver pris. Der vil jeg så gerne sige, at jeg i forhold til Danmark i hvert fald mener, at dansk kultur har en forrang, ligesom kristendommen også har en forrang. Vi har religions frihed  herhjemme, men vi har jo ikke religions lighed , fordi grundloven forpligter staten på i særlig grad at understøtte, værne og beskytte den danske folkekirke, den evangelisk-lutherske kirke, som det danske folks kirke. Så det er i den forstand en forrang, uden at man gør op eller så at sige anfægter andre religioners frihed. Det er der ikke nogen her i Folketinget, der gør, og det gør Dansk Folkeparti i hvert fald heller ikke.
Kommentar:  Det, som ministeren ikke ville sige før, siger ministeren nu, nemlig at de tre kommuner ikke har forstand på tingene, når de vælger at tvangsanbringe børn. De forstår ikke at få den rigtige, fornuftige pris for det. Det er det, som ministeren siger nu, for ellers var man jo nødt til at sige, at der er nogle børn, der ikke skulle have været tvangsfjernet. Jeg har ellers både hørt og set ministeren udtale sig i forhold til sagen fra Brønderslev. Her påstod man, at kommunen greb alt for sent ind. Hvis der skulle have været en fremrykning, ville det måske bare være blevet dyrere. Men det er derfor, det er interessant at få at vide, når kommunerne har de her lovbundne udgifter. Kommunen kan jo ikke tage selv, og selv om man griber til udlicitering og afprøver priserne og så videre – og det gør man jo – så er der stadig hundredvis af folk, der skal fyres i de tre kommuner, og der skal spares flere hundrede millioner kroner på de kommunale budgetter, bare for at holde dem i ro, og oven i det kommer ministeren så og siger, at der i øvrigt også skal hentes de 4,9 milliard kroner, man har brugt for meget.

Svar:  Jeg vil sige til spørgeren, at jeg ikke har udtalt mig om de tre kommuner og i forhold til tvangsfjernelse af børn, og jeg skal nok også undlade at begynde at tale om Brønderslev her i salen her i dag, for det kan blive en lang tale. Jeg forholder mig til det generelle plan med alle kommunerne, og her synes jeg, det er væsentligt, at man går ind og ser på, hvordan det kan være, budgetterne er overskredet så meget, som de er overskredet. Vi bliver nødt til at erkende, at det er enormt vigtigt, at vi sørger for at bruge vores penge rigtigt og meget fornuftigt, for vi lever i en tid, hvor vi kan se, det brænder rigtig mange steder i Europa, fordi man ikke har haft styr på de offentlige udgifter, og gælden bare er steget og steget, så man simpelt hen kan se, at de lande er ved at knække sammen. Derfor er der fokus på, at man skal have styr på de offentlige udgifter, og at man skal have styr på gældsætning, og det bliver vi også nødt til at forholde os til i Danmark, ligesom man ude i kommunerne bliver nødt til at forholde sig til, hvordan det kan være, at budgetterne er blevet overskredet så massivt, som de blev overskredet sidste år.
Kommentar:  Jeg synes jo nok, det kan minde lidt om det spørgsmål, vi lige har diskuteret, men det kan være, det bare er mig, der ikke rigtig har fået nuancen med. Men som jeg har anført under besvarelsen af det forrige spørgsmål, er der forskel på digital post og på digital selvbetjening, og det er også derfor, der er forskel på reglerne. Borgerne bruger de to typer af kommunikation med det offentlige meget forskelligt, og derfor er der også forskellige regler på de to områder. I forhold til digital selvbetjening er borgerne sikret en mulighed for hjælp, ligesom de offentlige myndigheder er forpligtede til at betjene borgerne gennem en alternativ kommunikationskanal, hvis borgerne ikke kan anvende digital selvbetjening. Undtagelse fra digital selvbetjening foregår så fra gang til gang, og det sker, uden at en medarbejder i Borgerservice skal slå op i et centralt register, eller uden at borgeren skal udfylde en ansøgning om at blive undtaget. Vi følger løbende op på danskernes anvendelse af digital kommunikation med det offentlige, og vi kan se, at brugen af digital selvbetjening og digital post hele tiden stiger. Indførelsen af digital post til alle danskere skete jo for 3 måneder siden, og derfor synes jeg, det er for tidligt at konkludere på, om reglerne virker hensigtsmæssigt, og jeg mener derfor ikke, at det på nuværende tidspunkt er sådan, at der er anledning til at fravige de grundlæggende principper, der er vedtaget bag modellen for undtagelse fra digital selvbetjening. Når det er sagt, vil jeg gerne gentage, at jeg selvfølgelig er interesseret i at høre om administrationen af reglerne og om, hvordan den foregår, og om den foregår anderledes, end vi havde forventet, og derfor vil jeg bede Digitaliseringsstyrelsen om at tage en dialog med kommunerne og med KL med henblik på at få et samlet billede af de eventuelle udfordringer, der måtte være på området.

Svar:  Det er rigtigt, som ministeren afslørede, at der er en sammenhæng mellem de to spørgsmål. Jeg havde så satset på, at der havde været så meget positivt indhold i ministerens første svar, at jeg kunne have trukket det her spørgsmål, for så kunne man opnå lidt hæder ad den vej. Desværre var ministerens første svar ikke så positivt, at det kunne lade sig gøre, men vi bevæger os alligevel en lille smule fremad. Jeg forstår det på den måde, at det, ministeren siger, er, at han i dag ikke er klar til at love noget som helst, andet end at han vil lytte til de synspunkter, der kommer fra kommunerne og fra KL's side. Jeg må vel også forstå det på den måde, at der her ikke er noget princip, der forhindrer ministeren i at ændre praksis, hvis det viser sig, at den praksis og det regelsæt, man har vedtaget, er uhensigtsmæssigt. Det vil sige, at hvis kommunerne faktisk er i stand til at sandsynliggøre, at det, man nu gør, og den måde, man nu gør det på, sådan set udelukkende fører til øget besvær for borgerne og for kommunerne, så vil ministeren, der jo er et rationelt tænkende menneske, der går ind for, at vi altid skal vælge den billigste løsning, selvfølgelig ændre de her regler.
Kommentar:  Jo, og det er også derfor, at vi nu har taget initiativet til at indkalde til mødet i ministeriet. Vi skal se nogle forbedringer på det her område. Må jeg så bare lige som en sidebemærkning sige, at den rapport, der kom her i oktober, går på første halvår 2017, og da vi havde samråd – og jeg mener, det var i maj måned, at vi havde et samråd – fik vi nogle tal ind fra de enkelte politikredse, så den her redegørelse fra oktober baserer sig også på de nye tal, og det nye i redegørelsen er, hvad der skete fra maj til 1. juli, og det er klart, at det ikke er der, det meste er sket. Så de tal, vi så der, kender vi jo godt. Det er ikke for at bortforklare det, det er bare lige for at sige, at det sådan set er den situation, vi kendte. Og derfor har vi nu kaldt dem ind til et møde om en lang række af de initiativer, der er sat i gang, så vi kan komme videre med her område. Min utålmodighed er fuldstændig lige så stor, tror jeg, som spørgerens.

Svar:  Godt. Så kan vi stædigt sammen følge udviklingen. Jeg vil bare sige, at jeg stillede spørgsmål allerede tilbage i december, som jeg fik svar på i slutningen af januar, og det var nogle skriftlige spørgsmål, og også der var der en tilkendegivelse af, at der skulle ske noget. Så det er altså ikke kun fra foråret. Men jeg anerkender selvfølgelig, at samrådet var lige før sommer. Men jeg vil gerne høre, hvad der så er ministerens konkrete målsætning for et fald i ventetiden. Hvornår er det, vi kan se, at der er et markant fald, og hvad skal det være?
Kommentar:  Det korte svar er, at vi skal respektere den grundlovssikrede ejendomsret, og at vi kun skal foretage et indgreb, når det er i overensstemmelse med grundloven. I forbindelse med dette forslag vil der ofte være tale om selskaber og fonde, som driver udlejningsvirksomhed i stor skala. De driver deres forretning med det primære mål at udleje alle lejemål. Det, vi foreslår, er, at de i yderste tilfælde skal acceptere, at kommunerne anviser lejere, som skal betale den husleje, som kræves, og for hvilke kommunen i øvrigt garanterer for eventuelle tomgangstab og fraflytningsudgifter. Det er ikke et ukendt fænomen i lejelovgivningen, at udlejeren ikke selv vælger, hvem en lejlighed skal udlejes til. Jeg kan nævne lejelovens regler om bytte, som giver lejerne ret til at bytte sin bolig med en anden lejers bolig. Som jeg forstår tilbagemeldingerne fra ejendomsbranchen, er branchen villig til at yde et bidrag til opfyldelsen af målet om blandede boligområder. Med forslaget får de mulighed for at aftale deres bidrag sammen med kommunen.

Svar:  Ja, tak til ministeren for svaret, som jo var et svar, men ikke et svar på det, som der blev spurgt om. For jeg spurgte, om ministeren anerkender, at hvis man har købt en ejendom, så burde det også være op til ejeren at bestemme. Så henviser ministeren til, at det er det ikke i dag; at det er der nogle undtagelser for. Ministeren var så ikke helt ærlig, for der ligger nogle ret firkantede regler for, hvornår man må bytte; 3 år tror jeg at man skal have boet der – og sådan noget. Det er noget sværere, end man lige kunne forstå eller få indtryk af, da ministeren svarede. Men det er jo det helt grundlæggende: Du har købt noget. Og det er jo i princippet ligegyldigt, om man tilhører et stort selskab eller en lille familieejendom; du har købt noget i tillid til, at der er nogle regler, der gælder. Er det så i orden, at staten – den store stygge socialdemokratiske stat; statsmagten – kommer med kompensation uden erstatning og bare lægger beslag på en del af ens bygningsmasse? Er det fair? Er det rimeligt? Det er spørgsmålet. Altså, anerkender ministeren, at hvis man har købt en ejendom og ejer den, så burde det være op til ejeren at bestemme? Der må jeg så forstå, at svaret fra ministeren på det spørgsmål er: Nej, det mener regeringen ikke er fair og rimeligt. Er det rigtigt forstået?
Kommentar:  Ja, det kan man se på, hvis der er nogen, der kommer med et konkret forslag til, hvordan man håndterer sagen med en kombination af gps og radiokommunikation mellem flyene. Det er sådan, at der hos Trafik, Bygge- og Boligstyrelsen, hvor man behandler den slags, er en åbenhed over for, at man kan gøre tingene på en anden måde, hvis man kan dokumentere, at sikkerheden er i orden. Og enhver lufthavn i Danmark vil kunne sende en ansøgning til styrelsen, hvor man oplyser om, hvordan man håndterer sikkerheden, og så kan styrelsen tage stilling til, om sikkerheden er håndteret, som den skal være. Styrelsen behandler for øjeblikket tre ansøgninger om gps-anflyvning, men ikke en fra Thisted Lufthavn. Men også Thisted Lufthavn vil kunne sende en ansøgning, hvor man dokumenterer, at man har styr på sikkerheden, og så må styrelsen se på det.

Svar:  Men det tror jeg da bestemt at der er en interesse for også fra Thisted Lufthavn at byde ind på, men det er selvfølgelig afgørende, at man ved, hvornår man i tilstrækkelig grad har dokumenteret sikkerheden, og derfor er mit spørgsmål selvfølgelig: Hvilke dokumentationskrav stiller man fra ministeriets og styrelsens side? Den her model med radiokommunikation, pligtig radiokommunikation, er jo godkendt i USA, Canada, Tyskland, Frankrig, Østrig og Schweiz, altså lande, som vi normalt sammenligner os med, og derfor kan det godt undre mig lidt, at der skulle være anderledes og eventuelt højere krav i Danmark til den her model.