kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg er ganske enkelt ikke enig i, at det er det signal, jeg sender.

Svar:  Jeg tror, at man må sige, at det kan man godt fortolke på den måde. Altså, sagen er den, at det nu er hævet over enhver tvivl, at man på foranledning af det tyrkiske ministerium for religiøse handlinger har bedt en stribe ambassader om at indsamle oplysninger og herunder har bedt ambassaden i Danmark om at indsamle oplysninger om borgere og foreninger i Danmark, selv om det er ulovligt i Danmark. Der må jeg sige, at det er min opfattelse, at der bør udenrigsministeren handle, at der bør udenrigsministeren reagere over for den tyrkiske ambassade i Danmark og ikke bare reagere over for udenrigsministeren i Tyrkiet.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 110 (V, S, DF, SF, KF, RV og EL), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ikke nogen, der beder om ordet. Vi går til afstemning om forslagets endelige vedtagelse.
Kommentar:  Meget gerne. Så lad mig lancere en idé lige nu og her, nemlig at vi af hensyn til nu at få det her stemningsskifte til at bide sig fast, sådan som statsministeren taler så meget om, får taget et yderligere nøk i forhold til vores konkurrenceevnesituation og begge to lader os inspirere af den gode aftale, vi indgik sidste år, om en vækstpakke, som jo i al sin enkelhed gik ud på, at vi på Venstres forslag fra de forudgående finanslovsforhandlinger investerede det fra SU-reformen og kontanthjælpsreformen i danske arbejdspladser. Det var en tanke, som regeringen til en start var imod, men det endte jo præcis med det, altså at vi lavede en SU-reform og en kontanthjælpsreform, hvor provenuerne blev større end det, regeringen selv havde lagt op til, og vi investerede dem i målrettede skatte- og afgiftslettelser. Så det, jeg egentlig vil foreslå og også spørge statsministeren om hun vil være indstillet på, er at se en fremtidig beskæftigelsesreform og en vækstpakke II i en sammenhæng, sådan at vi reformerer beskæftigelsesområdet, forsøger at lade os inspirere af de lande, som bruger væsentlig mindre, end vi gør i Danmark, og investerer de penge, vi i fællesskab måtte kunne trække ud af det område, i målrettede skatte- og afgiftslettelser. Det er et konkret forslag.

Svar:  Jamen jeg synes, det er en rigtig god idé at kigge på beskæftigelsespolitikken. Det er også derfor, vi har bedt Carsten Koch om at stille sig i spidsen for et udvalg, som netop skal kigge på det. Vi har så også samtidig bedt ham, når han kommer med sine resultater, om at snakke med parterne om det og få deres ideer med i det endelige udkast. Det synes jeg er en fair og ordentlig måde at gøre det på. Og det vil også resultere i, at regeringen vil komme med et udspil i forhold til ændringer på beskæftigelsesområdet. Men regeringen har ikke lagt sig fast på et eller andet tal, vi skal finde på forhånd. Det må jeg jo så forstå at Venstre har, for jeg kan forstå, at Venstre mener, at man kan finde 3 milliard kroner på beskæftigelsesindsatsen; det er i hvert fald, hvad jeg tidligere har hørt Venstre sige. Der kunne det være spændende – altså når man allerede ved, at man kan skaffe 3 milliard kroner – at finde ud af, hvordan det beskæftigelsessystem, der kan skaffe 3 milliard kroner, ser ud. Jeg kunne godt tænke mig at se, om Venstre har givet et bud på det, men det har man ikke. Så måske kunne vi starte med – for det agter regeringen selvfølgelig – at følge den plan, vi har lagt, hvor vi har bedt et udvalg kigge på det, og hvor vi lytter til parterne, som jo også er dem, der skal implementere noget af det her. Det agter vi at gøre. Vi agter ikke at sætte sådan et tal, vi skal finde, før vi går i gang. Vi agter at finde den bedste beskæftigelsespolitik, der skaffer flere mennesker i arbejde og behandler mennesker som de individer, de nu engang er. Men kunne vi ikke få nogle svar fra Venstre – måske i dag, i morgen eller en af de kommende dage – på, hvordan man vil indrette et beskæftigelsessystem, som skaffer 3 milliard kr.? Det aner vi jo ikke noget om – og det er Venstres politik.
Kommentar:  Jeg kommer ind på det med centrene i mit andet spørgsmål, der handler om behandlingssteder. Jeg vil stadig væk kun tale om ventetiderne i det her spørgsmål. Men når ministeren er inde på det, kan man jo spørge sig selv, om økonomien nogle gange kommer før effekten. I Sverige bruger man også disse medicinske præparater, der er rimelig nye, og der har man regnet på, hvad det koster samfundet. Det koster årligt samfundet i Sverige 5 milliard kroner at have multipel sklerose. De største udgiftsposter og omkostninger er i forbindelse med nedsat arbejdsevne samt plejeomkostninger. Udgifterne til medicin er det mindste af det hele. De udgør 10 procent af det samlede beløb. Kan ministeren ikke se, at ved at sætte hurtigere ind ville vi kunne spare menneskelige samt økonomiske omkostninger, og kunne ministeren forestille sig, at vi fik lavet en garanti for, at man kom i medicinsk behandling, så man ikke skulle vente lang tid?

Svar:  Jo, jeg kan sagtens se, at det er godt at komme hurtigt i behandling. Vi skal bare sikre, at vi sætter patienter med den her alvorlige diagnose i den rigtige behandling. Det er fair nok, at fru Liselott Blixt her vil tale om ventetider. Lad mig så bare understrege, at i fire ud af fem regioner er der en meget kort ventetid til MR-scanning, og det er MR-scanningen, der er den reelle blokade for, at vi kan komme videre. Man er altså nødt til at få et billede af patientens hjerne for at sikre, at vedkommende ikke udvikler den her alvorlige hjernehindebetændelse. I Region Sjælland er der alt for lang ventetid, men så har vi også det frie sygehusvalg – ikke det udvidede frie sygehusvalg, men det frie sygehusvalg – som altså gør, at patienterne kan hoppe over i andre køer. Jeg vil da opfordre patienterne i Region Sjælland til at tage ind til København eller at tage over til Fyn, som er en del af Region Syd, og stille sig i de korte køer. For MR-scanningen i Region Sjælland er blokaden. Men jeg vil altså holde fast i, at vi skal gøre det her få steder, fordi det er et højspecialiseret område. Det er i virkeligheden også den tese, der ligger bag hele vores forudsætning for at bygge nye sygehuse.
Kommentar:  Tak. Først og fremmest er det jo selvfølgelig værd at notere, at ved det tidligere spørgsmål bekræftede finansministeren, at det i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt kommunerne jamrer eller ej, er statsministeren, som har udtalt sig på regeringens vegne, og det retter finansministeren ind efter. Det synes jeg måske vi har overset at få anerkendt, altså at det er sådan, at regeringen ikke mener, at kommunerne jamrer. Det er måske meget godt lige at få sendt det signal ud. Der kan jo sidde nogle enkelte kommunale repræsentanter og følge med i denne debat. Jeg anerkender fuldstændig, at kommunerne og staten har en stor udfordring, når det handler om integrationsindsatsen. Hvis jeg husker tallene ret i hovedet, kommer vi til at skulle anvende anslået fra regeringens side i størrelsesordenen 48 milliard kroner i perioden 2016-2019 på integrationsområdet, under forudsætning af at de prognoser, der ligger vedrørende asylmodtagere, kommer til at holde stik. Og det er der jo, som både finansministeren og andre ministre har redegjort for, meget stor usikkerhed forbundet med af indlysende årsager. Jeg har også stor forståelse for, at der er tale om et meget komplekst system, når man arbejder med disse områder. Derfor synes jeg først og fremmest, det ville være nyttigt, om finansministeren kunne bekræfte det, jeg spurgte ind til tidligere, nemlig at der faktuelt forventes 5.000 flere flygtninge i kommunerne i 2016, end man lagde til grund dengang, man oprindelig forhandlede aftalen på plads med kommunerne – de nye tal blev først meldt ud i december 2015 – og også, om finansministeren kan bekræfte, at det selvfølgelig vil have nogle implikationer i forhold til kommunernes indsats i 2016.

Svar:  Først og fremmest vil jeg jo gerne takke Socialdemokraterne for de ihærdige bestræbelser på ligesom at forsone os i Venstre og sikre, at debatten foregår høfligt og ordentligt imellem os. Der skal lyde en rigtig, rigtig stor tak for disse ihærdige bestræbelser. Så er der spørgsmålet om økonomien og de ekstra flygtninge, der kommer. Det er jo rigtigt, at vi har løftet prognosen for 2016. Men herre Benny Engelbrecht skal også lige være opmærksom på, at det jo varer et stykke tid, før man kommer fra asylsøgningsfasen og bliver placeret i kommunerne. Så det varer altså et stykke tid, før merudgifterne rammer kommunerne. Det er jo derfor, at det er meget, meget logisk, at vi nu først prøver at begrænse tilgangen til Danmark; derefter ser vi på, hvordan vi kan billiggøre integrationen og smidiggøre den; og så tager vi tredje fase, for når vi kommer til maj, ser vi på økonomien.
Kommentar:  Tak for besvarelsen. Det er nemlig fuldstændig rigtigt, at vi hos Socialdemokraterne også er optaget af, om vi kan skabe noget positiv motivation til, at unge gennemfører på normeret studietid, og også til, at de starter hurtigere efter endt ungdomsuddannelse, sådan at man, senest et eller to år efter man er færdig med ungdomsuddannelsen, går i gang med sin videregående uddannelse. Begge dele vil nemlig betyde, at der kommer flere unge ud på arbejdsmarkedet med en videregående uddannelse, og det er vi meget optagede af og finder helt nødvendigt i forbindelse med en fremtidig vækststrategi for Danmark. Det er selvfølgelig også derfor, vi med interesse har set det forslag, som regeringen er kommet med, om at gennemføre en bonusordning, hvor man bliver belønnet, hvis man gennemfører på kortere tid end den normerede studietid. Det der med, at det skal ske på kortere tid end normeret studietid, er vi i princippet ikke imod, men sagen er jo bare den, at det er der stort set ikke nogen unge der gør i dag – det kunne jeg også høre af ministerens svar. Der har da også været en række personer fra universiteterne, der har sagt, at det sådan set kunne være udmærket, hvis det vel at mærke kunne lade sig gøre, men at det kan det ikke i dag. Når jeg stiller spørgsmålet her til videnskabsministeren, er det, fordi det jo ikke nytter noget, at man fremsætter nogle symbolske forslag, der skal få flere til at gennemføre hurtigere, hvis det i realiteten ikke kan lade sig gøre. Så det ene spørgsmål er, om ministeren er helt afvisende over for, at vi kan finde en gulerod, der gør, at man, hvis man gennemfører på normeret studietid, får en belønning. For så er der jo noget at snakke om, for alle studier er jo indrettet efter, at man gennemfører på normeret studietid. Det andet spørgsmål er, om ministeren så vil gøre nogle tiltag i forbindelse med eksemplerne vedrørende sommerskoler og en trimestermodel, hvor man i stedet for at have to semestre har tre semestre over et år, og om hun så vil gennemføre det, før der kan blive tale om at bruge positiv motivation over for dem, der gennemfører hurtigere end normeret studietid, for realiteten er, at det er der stort set ikke nogen der gør i dag.

Svar:  Nu skal det lige siges, at der jo er flere elementer i regeringens SU-reform. Et af elementerne er, at vi ligesom lægger op til, at nu gennemfører man altså studierne på normeret tid. Vi giver SU til det, studierne er normeret til. Hvis der derudover er unge mennesker, der enten kan se, at de kan tage ekstra sommerskoler, der er ECTS-berettiget, enten herhjemme eller i udlandet, eller som ligesom kan magte at tage yderligere fag i et semester, ligesom man for eksempel kan på flere forløb på Aarhus Universitet, hvor man tager to og tre fag, der hver giver ti ECTS-point, så vil vi da gerne give en belønning. Sådan som det er i dag, mister man de sidste SU-klip, hvis man bliver færdig før tid. Der synes vi da, det er rimeligt, at hvis man er ihærdig, virkelig anstrenger sig og bliver færdig før tid, så skal man da have en honorering svarende til den SU, man går glip af.
Kommentar:  Nu synes jeg, at en af pointerne ved at stille de her spørgsmål i Folketingssalen, også er, at man lytter til hinanden, og jeg gav faktisk det svar, at ja, det er problematisk og også beklageligt, at der ikke kan redegøres for alle, men det er altså ikke 8.000 t mink, der ikke kan redegøres for. Der er en del, som er på frost, som var raske mink, og som nu skal brændes under betryggende forhold. Så man har altså kunnet anvise noget af det. Det er stadig væk ikke tilfredsstillende, det er stadig væk ikke godt nok. Men jeg vil gerne understrege, at det med hensyn til folkesundheden havde været langt, langt mere problematisk ikke at foretage sig noget med de mink. Så havde der været mutationer, virussmitte og så videre

Svar:  Nu vil jeg bare sige til ministeren, at jeg forholder mig til de tal, som ministeren selv har givet, dels under en teknisk gennemgang i sidste uge, dels på et samråd i sidste uge, hvoraf det klart og tydeligt fremgik – jeg spurgte også ministeren om det, og ministeren bekræftede det – at ja, der er 8.000 t mink, som han ikke kan redegøre for. Det er under al kritik, og det harmonerer ikke med min opfattelse af, hvad man skal gøre for at sikre tryghed omkring danskernes folkesundhed. Så det er under al kritik, uanset hvordan man vender og drejer det.
Kommentar:  Jeg tror på, at hvis vi skal have omlagt asylpolitikken, handler det om flere forskellige elementer, hvoraf modtagecenteret er en vigtig komponent. Det handler for eksempel også om at få flere EU-lande til at afvise grundløse asyl-ansøgninger på grænsen, i stedet for at flygtninge skal ind og have normal asylsagsbehandling. Det handler også om at få udsendelsesarbejdet til at fungere bedre. Her tror jeg at EU-landene kan samarbejde, for eksempel på visumområdet med at nægte at udstede visum til folk fra lande, der ikke vil tage imod deres egne statsborgere. Jeg tror også, det handler om at få styrket de frontlinjestater, som tager det største tryk, og få styrket deres asylmyndigheder og få styrket asylmyndighederne i de lande, der grænser op til Europa, at få bekæmpet menneskesmuglernes infrastruktur i de lande, der grænser op til Europa og så videre og så videre Og mange af de elementer vil Europa-Kommissionen gerne arbejde for. Det kommer vi da til at støtte 110 procent, også selv om de ikke er enige med os i det, der handler om modtagecenteret.

Svar:  Men nu er det jo netop et modtagecenter, der spørges til i dag, og ministeren må da medgive, at når EU's egen kommissær på området ikke mener, at ideen om et modtagecenter uden for EU er gangbart, så er det ikke realistisk. Burde regeringen så ikke indrømme over for danskerne, at man simpelt hen ikke har leveret på det, man lovede?
Kommentar:  Altså, hvis ikke der er den kompetenceforskydning, er det klart, at jeg så vil være lidt mindre vred. I forhold til den helt konkrete udsendelse til den franske flåde synes jeg det er ret afgørende at få noget mere klarhed over, hvad det egentlig er, vi skal lave, ja.

Svar:  Men hvis der ikke er den der kompetenceforskydning, som jeg ikke tror der er, og som vi skal have afklaret, om der er, er Enhedslisten så – for jeg forstod på de indledende bemærkninger, at man grundlæggende er tilhænger af, at vi arbejder sammen – positivt indstillet over for det her med at sige: Ja, vi kan godt se vores flådefartøjer udeomkring i samarbejde med andre lande, også fremadrettet?
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (EL og SF), tiltrådt af et mindretal (ALT). Der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 19 (EL, ALT og SF), imod stemte 84 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Der stemmes om ændringsforslag nummer 3 af et mindretal (EL), tiltrådt af et mindretal (SF og ALT). Der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 18 (EL, ALT og SF), imod stemte 85 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Herefter er ændringsforslag nummer 1, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, bortfaldet. Jeg foreslår, at forslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget Det er vedtaget.
Kommentar:  Det, der har været muligt, er det, jeg har redegjort for. Det er ikke af ond vilje, på ingen måde, men det kan jeg selvfølgelig gøre. Og det vil jeg gerne gøre. Bare lige for at sige det, det vil jeg selvfølgelig gerne gøre. Men det er, hverken fordi vi har sovet for meget til middag ovre i ministeriet eller har slappet af, jeg har simpelt hen bare ikke mere update på det. Jeg vil meget gerne undersøge det.

Svar:  Jeg har stor respekt for ministerens indsats. Jeg ved, at ministeren arbejder stenhårdt, så det var ikke for at kritisere det. Og der kan være mange andre sager. Men kan jeg forstå det sådan, at ministeren vil være villig til at indhente status i den her sag og så eventuelt rundsende den til Retsudvalget? For jeg synes da også, at det er et vigtigt signal til eventuelle krænkere derude, at de ved, at når der er noget, så er justitsministeren opmærksom på det, spørger ind til det, følger med i sagen. Det skal jo ikke være sådan, at fordi der er nogle borgere, der ikke reagerer på det, så får det bare lov at ske.
Kommentar:  Jo, men jeg spørger, fordi når mere og mere af energibesparelsesindsatsen kommer til at ligge hos VKO-blokken alene, bliver afhængigheden af Dansk Folkeparti jo også større, og så er det godt at sige alt det rigtige om alt det gode, vi vil gøre for at reducere energiforbruget. Men hvis den konkrete handling, Dansk Folkeparti ender med at gennemføre, er at møde op til en finanslovforhandling med det eneste krav inden for klima- og energiområdet, at vi skal sørge for at afsætte flere penge til Lomborg, så klinger det altså hult sammen med alle de pæne ord om energibesparelserne.

Svar:  Det er vel ikke overraskende, at jeg er totalt uenig i det sidste omkring Lomborg. Det er igen også et element, der går ud på, at vi vil lytte til de folk, som ved en hel masse om det, og har de nogle gode forslag, som vi kan tage ind i de yderligere forhandlinger, så gør vi da det. Og har de gode ideer til, hvor man eventuelt kan spare yderligere, så tager vi også dem med. Altså, vi er jo ikke interesseret i, at der bare skal svines, overhovedet ikke. Vi tager virkelig hånd om klimaet der, hvor vi overhovedet kan komme til det. Så den der klimaskepsis handler om noget helt andet, men det tror jeg faktisk vi skal tage ved en anden lejlighed.
Kommentar:  Det er rigtigt. Det er også derfor, vi blandt andet har fokus på det, som vi tidligere har diskuteret, nemlig at de ansatte i de lukkede fængsler mange gange reelt har oplevet at være underbemandet i de afsoningsafsnit, hvor de er ansat, uanset at de jo har en klar aftale om, at der skal være mindst to på arbejde ad gangen på hvert af de enkelte fængselsafsnit, og det niveau kan vi jo se at man desværre ikke har kunnet leve op til. Hvordan går det med det?

Svar:  Det, vi bruger aftalen om Kriminalforsorgen, der lige er indgået, og som er ved at blive udmøntet nu, til, er jo lige præcis til at se: Hvordan er det, vi særlig kan styrke nogle afdelinger? Vi har fået sådan et rejsehold – rejsehold er et for dårligt ord, men nu kan jeg ikke lige huske, hvad det hedder – på 30 betjente, som simpelt hen kan sendes ud til de steder, hvor man er særlig udfordret, og sættes ind der, samtidig med at der er ved at blive uddannet flere betjente. Vores udfordring lige nu er mandskab; det er jo ikke bygninger, der er vores problem, det er mandskab. Vi har sådan set aftalt at ansætte flere fængselsbetjente, men vores udfordring er simpelt hen at få dem, og det er noget af det, vi kommer til at snakke om i forligskredsen. Hvordan laver vi en ekstra indsats for at få flere betjente? Det er vi nødt til. Det er lidt ærgerligt, når vi har pengene, at vi ikke kan få folkene.
Kommentar:  Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til at sikre politiet tilstrækkelige ressourcer, så eksempelvis politiets indsats mod den åbenlyse hashhandel på Christiania kan styrkes?

Svar:  Som jeg var inde på i forbindelse med min besvarelse af det foregående spørgsmål, falder det uden for rammerne af en § 20-besvarelse at iværksætte en høring af de relevante myndigheder. Jeg har derfor heller ikke til brug for besvarelsen af dette spørgsmål indhentet bidrag fra Rigspolitiet eller Københavns Politi. Som det imidlertid jo også er spørgeren bekendt, blev der i efteråret – som vi også lige har talt om i det foregående spørgsmål – indgået en bred aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi for de kommende år. Som jeg har givet udtryk for før, mener jeg, at det er en god aftale, som vi kan være stolte af. Den sikrer gode økonomiske rammer for politiets og anklagemyndighedens arbejde i aftaleperioden, som altså strækker sig frem til 2015. Som jeg også har sagt tidligere, har jeg tillid til, at Københavns Politi inden for rammerne af flerårsaftalen formår at prioritere den politimæssige opgavevaretagelse i København. Det gælder også indsatsen over for Christiania, og jeg har intet grundlag for at antage, at Københavns Politis aktuelle beslutning om tilrettelæggelse af politiindsatsen i forhold til Christiania skulle være særligt begrundet i ressourcemæssige hensyn.
Kommentar:  Det er faktisk ikke korrekt, at Frontex kun opererer fra Polen, for man er netop meget, meget aktiv nede på Sicilien og den vej over. Jeg har selv været dernede for ikke særlig lang tid siden og var ude at flyve med et af de Challengerfly, der netop er ude for at holde øje med de ydre grænser. Det er jo rent faktisk også sådan, at vi fra dansk side bidrager meget aktivt til Frontex, både med materiel, men også med personel. Vi skal jo igen nu sende et Challengerfly ud, ligesom vi lige har taget et Challengerfly hjem. Så Frontex er faktisk yderst aktive ved de ydre grænser, og det er da ingen tvivl om, at Frontex også i fremtiden vil komme til at spille en meget væsentlig rolle.

Svar:  Det er selvfølgelig fuldstændig korrekt, at de har de her enkeltstående opgaver i enkelte lande. Hvis man kigger på deres hjemmeside, kan man også se, at der står, at de har nogle enkelte maritime operationer i Grækenland, Italien og Spanien, og at de har noget ved landegrænserne til Bulgarien, Rumænien og Polen og Slovakiet. Men det ændrer jo ikke på, at langt, langt den største del af den her grænseproblematik skal løses af lokale kræfter og af de enkelte nationalstaters egne militære enheder, politienheder eller grænsesektionsenheder, alt efter hvad de nu hedder i de forskellige lande, og at langt den største del af Frontex' arbejde jo ligger i Warszawa, hvor der sidder omkring 300 medarbejdere. Så den del af det synes jeg jo også er værd at reflektere over.
Kommentar:  Jeg spørger simpelt hen, fordi regeringen jo på udlændingeområdet har valgt at samarbejde med Østrig, hvilket vi hilser meget velkommen i Dansk Folkeparti. Her har vi en konkret sag, hvor Østrig og Danmark også har stået sammen, hvor Østrig vælger at udfordre systemet simpelt hen i erkendelse af, hvor vanvittigt det er. Kunne man så ikke forestille sig, at regeringen om ikke andet prøvede at tage fat i den østrigske regering for at finde ud af, om der er noget, vi kan gøre her, som vi kan lære af, så vi netop kan undgå nogle af de her ting, som for mange danskere er åbenlyst urimelige?

Svar:  Jeg har da fuld tillid til, at regeringens ministre og ikke mindst udenrigsministeren tager fat i de kolleger, som de har behov for at tage fat i. Det har jeg ikke nogen grund til at betvivle. Tværtimod har jeg fuld opbakning og tiltro til, at det er de klar til, for det er alle sammen kompetente mennesker, så det skal de nok håndtere. Om det så skal være det ene eller det andet samarbejde med et eller andet land, skal jeg ikke stå her og afgøre som udenrigspolitisk ordfører, for det har jeg tillid til at regeringen gør fornuftigt.