Kommentar:  Tak. Alternativet og Enhedslisten har fremsat det her beslutningsforslag i forlængelse af behandlingen af lovforslag nummer L 215 fra folketingssamlingen 2016-17. Det var en behandling af et lovforslag, som var en hastebehandling, og når man ser tilbage på, hvordan det rent processuelt foregik, så må man sige, at det sådan set var skandaløst med den måde, det foregik på. Vi havde en afslutningsdebat den 31. maj 2017, hvor det blev annonceret, at nu ville regeringen komme med et lovforslag, og det blev præsenteret af statsministeren, som om det var et forslag, som ikke skulle ramme en hvilken som helst dansk hjemløs, der stikker hånden frem, men at det var målrettet det, man kunne kalde utryghedsskabende tiggeri. Så svarede fru Mette Frederiksen fra Socialdemokratiet: »... jeg har været imod en lovændring, der ville betyde, at en dansk hjemløs, der stikker koppen eller hånden frem for at tjene en mønt til at kunne købe en kop kaffe, ville blive kriminaliseret. Hvis vi kan undgå det, er der selvfølgelig opbakning fra vores side«. Så havde vi første behandling 2 dage efter, hvor det jo tydeligt fremgik, at det, som var lovforslagets indhold, ikke var utryghedsskabende tiggeri. Det var godt nok titlen på lovforslaget, en misvisende titel, for det, det handlede om, var at skærpe straffen for helt almindeligt tiggeri, hvilket også ville ramme en dansk hjemløs, en hjemløs med dansk statsborgerskab. Og vi hørte ved førstebehandlingen, hvordan både ordføreren fra Det Konservative Folkeparti, herre Naser Khader, ordføreren for Venstre, herre Marcus Knuth, og ordføreren for Socialdemokratiet, fru Trine Bramsen, på et fejlagtigt grundlag udtalte deres støtte til lovforslaget. Nu får vi så en debat i dag og en forklaring om, at på trods af alle forklaringerne var det i virkeligheden ikke adfærd, det handlede om. Det var, når tiggeriet foregik de her bestemte steder, at der skulle ske en strafskærpelse, nemlig i gågader og foran supermarkeder og togstationer og så videre og så videre Men tilbage står stadig væk, at der var en kæmpestor misforståelse om, hvad lovforslaget reelt indeholdt, i de korte dage, hvor lovforslaget blev behandlet i det her Ting. Og det siger noget om, hvor vigtigt det er, at vi i Folketinget har nogle ordentlige høringsfrister og har ordentlig tid til at behandle et lovforslag, så det ikke bliver den gang juks, som det faktisk var i forbindelse med behandlingen af L 215. Det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag. Det er for det første, fordi vi mener, at lovgivningen blev vedtaget ved en hastebehandling, som var uværdig for det her Ting, og for det andet, fordi vi simpelt hen har savnet en forklaring fra de ordførere, som udlagde lovgivningsteksten forkert, på, hvorfor de så alligevel valgte at støtte lovforslaget – en forklaring, som vi jo hverken fik ved andenbehandlingen eller ved tredjebehandlingen. For Enhedslistens vedkommende synes vi sådan set, at tiggeri slet ikke er strafværdigt, at det slet ikke bør være strafbart at tigge. Helt almindeligt tiggeri, hvor man netop stikker koppen eller hånden frem for at tjene en mønt til at kunne købe en kop kaffe, bør ikke være kriminelt. Det er klart, at det skal være kriminelt, hvis man chikanerer folk eller fremsætter trusler eller på anden måde opfører sig upassende i det offentlige rum over for andre mennesker. Det skal selvfølgelig være kriminelt, og det er det allerede. Der har også været en diskussion om lejre, hvor Enhedslistens opfattelse er, at det ikke er meningen, at udenlandske statsborgere og andre EU-borgere, som kommer hertil, skal leve i lejre i København. Nej, de skal hjælpes videre på en værdig måde, så de kan komme hjem til de lande, hvor de er statsborgere, og det kan for eksempel gøres ved transitrum, transithuse, som man ser det i København. Så bør man i øvrigt også, som jeg også sagde under behandlingen af et tidligere lovforslag i dag, se på reglerne for arbejdskraftens frie bevægelighed. For der er jo regler om, hvad man skal leve op til for at kunne opholde sig i Danmark, hvis man er vandrende arbejdstager. Man skal for eksempel være aktivt jobsøgende, man skal kunne dokumentere det, man skal kunne bevise, at man er selvforsørgende ved at fremvise en kontant sum. Der er nogle regler i dag, som gør, at man ikke behøver vedtage de her absurde, uproportionale stramninger i en populistisk rus, som det skete op til sommerferien, men at man rent faktisk kan tage udgangspunkt i noget af den lovgivning, der allerede er der, uden at gribe til yderligere stramninger, der både rammer tiggere, som er udenlandske, men som jo også rammer tiggere, der har dansk statsborgerskab. Så derfor synes vi, at debatten i dag var vigtig. Vi er kede af, at vi som minimum ikke har kunnet få Socialdemokratiet til at ændre holdning, når nu deres stillingtagen byggede på et meget forkert grundlag, må man sige, i forbindelse med hastebehandlingen før sommerferien i 2017, for det havde jo kunnet betyde en del, fordi vi forhåbentlig snart får et nyt flertal efter et folketingsvalg, hvor man så vil kunne indføre en lang række ændringer. Men vi får jo ikke indført nogen ændringer her, hvis ikke Socialdemokratiet er med, og derfor er jeg også meget skuffet, både over den forklaring, vi har fået fra ordføreren heroppe i dag, men i virkeligheden også over, at man ikke fra Socialdemokratiets side har holdt sig til det, som egentlig var den oprindelige holdning hos Socialdemokratiet, nemlig at man var imod en lovændring, som ville betyde, at en dansk hjemløs, der stikker koppen eller hånden frem for at tjene en mønt til at kunne købe en kop kaffe, ville blive kriminaliseret. Det er den holdning, man har nu, og det er skuffende, men vi vil fortsat arbejde for, at vi får en lovgivning, der hænger sammen også på det her område.

Svar:  Mange tak. Jeg vil høre, om ordføreren selv har oplevet i de seneste par år eller her i sommer det, som jeg vil mene har været et voksende problem med udlændinge, der kommer til Danmark, slår sig ned i lejre, bruger vores kirkeområder som toilet, hvor det flyder med skrald, og ernærer sig blandt andet på Strøget med, hvad der tydeligvis er organiseret tiggeri. Har ordføreren været bekendt med det her, har ordføreren set det? Og i så fald, siden ordføreren ikke mener, at man skal kriminalisere tiggeri, så er det her jo ikke et problem, man bare kan løse med nogle udrejsecentre eller udrejselejre, som ordføreren kom ind på her. Hvis ordføreren anerkender, at der er et reelt problem, hvad ville ordføreren så have gjort for at løse det her problem, hvis det ikke var gennem den her lov, såvel som loven om at politiet kan rydde de her utryghedsskabende lejre?