kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak for det. Nu sagde ordføreren jo, at ordføreren var enig med Dansk Folkeparti i forhold til det her område. Og det er rigtig, rigtig godt. Men nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti aldrig er gået ind i et forhandlingslokale til finansloven eller reserven uden at have ældreområdet med – om det var værdighedsmilliarden, puljer, bedre køkkener, hyggelige plejehjem eller andet. Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad har De Radikale haft med på ældreområdet til finanslovsforhandlingerne i denne ombæring?

Svar:  Jeg er helt enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i, at det er lidt generende, når der bliver talt i salen. Men må jeg samtidig gøre opmærksom på, at vi jo netop gik til finanslovsforhandlinger med regeringen, på et tidspunkt hvor regeringen ikke havde sat penge af til psykiatri, regeringen havde ikke sat penge af til ældre på nogen områder, regeringen havde ikke sat penge af til demens. Der var mange områder, der skulle løftes, og der er heller ikke nogen tvivl om – som sundheds- og ældreministeren også har gjort opmærksom på – at der blev kæmpet nogle hårde slag, og der blev gjort meget for at løfte det her. Og det, der er blevet løftet, er langtfra godt nok. Men det, der er blevet løftet, er der ingen tvivl om at Dansk Folkeparti og oppositionen har været med til at skubbe til, og jeg vil i al beskedenhed sige, at det har Det Radikale Venstre i høj grad også.
Kommentar:  Her er det vigtigt at sige, at der jo ikke er nye tal. Så jeg har en klar forventning om, at mens vi står og taler her, må det jo være sådan, at de sagsbehandlingstider altså går nedad i de kommuner, som har meget lange sagsbehandlingstider. Hvis man bare ser den her best practice-rapport, som jo blev udgivet i 2017, så var en af anbefalingerne fra dengang, at det sparer tid, at bilteamet selv kan foretage gangtesten, fordi det jo er klart, at der er en tidsmæssig besparelse, hvis sagsbehandlerne på grund af deres sundhedsfaglige baggrund selv kan foretage gangtest som led i oplysning af sagen og altså ikke skal have eksterne samarbejdspartnere ind over. Der er sådan en række forskellige gode forslag, oplæg, som kommunerne jo sådan set bare kan tage. Så for nuværende har jeg ikke noget grundlag for at sige, at kommunerne ikke tager det her til sig og altså ikke arbejder med at få nedbragt de her sagsbehandlingstider.

Svar:  Ministeren svarede ikke på det spørgsmål, jeg stillede. Det er jo sådan i dag, at man skal behandle sådan en ansøgning hurtigst muligt, og hurtigst muligt kan vi vel nok blive enige om hverken er 15 uger eller 84 uger eller 36 uger. Så hvad påtænker ministeren at tage af initiativer i forbindelse med »hurtigst muligt«? Hvad er ministerens holdning til, hvad der er rimeligt?
Kommentar:  Jamen hvorfor skulle man stemme ja til noget, som er skidt, vil jeg spørge fru Vermund? Nu ved jeg godt, at fru Vermund indtil videre ikke har fået implementeret sin politik på noget punkt overhovedet, men i Dansk Folkeparti har vi rent faktisk prøvet det. Vi har rent faktisk ændret udlændingeloven hundredvis af gange, allerede inden fru Vermund overhovedet indfandt sig i den politiske situation, som hun er i i dag, hvor hun så er enig i Dansk Folkepartis kamp. Så hvorfor i alverden skulle vi gå ned på et niveau, hvor vi begynder at stemme ja til et forslag, som vi bare kan se notorisk ikke vil den sag, som vi vil, nemlig kampen mod islam? Hvorfor skulle vi gå ned på et niveau, der kun handler om at fiske i rørte vande og skabe presseoverskrifter og så videre, når det, vi egentlig vil, er at lave reglerne sådan i Danmark, at de er en videreførelse af den kristne arv, af det Danmark, vi alle sammen holder af, og er en bortfjernelse af det islam, som vi ikke bryder os om? Hvorfor i alverden skulle vi gå ned på det niveau? Det giver da ingen mening, vil jeg sige til fru Vermund.

Svar:  Det er jo helt korrekt, at DF i årevis har stemt for udlændingestramninger, og hvad har det medført? Vi står i dag med mere islam, flere uintegrerbare indvandrere og større problemer, end vi havde for 10 eller 15 år siden. Så hvis man tror, at DF er løsningen; hvis man tror, at tidligere 37 mandater i en situation, hvor der var borgerligt flertal, er løsningen, jamen så fortsæt med at tro det. Jeg synes stadig, det er brandærgerligt, at DF med det her sender et klart signal om, at man vil fastholde anerkendelsen af islamiske trossamfund i Danmark.
Kommentar:  Tak for det. Jeg kan i hvert fald give det løfte, at herre Peter Kofod bliver inviteret over til drøftelser om det her, når vi har lidt mere at sige om det. Og så må vi se på, om vi ikke i fællesskab kan hjælpe kommunerne endnu mere og opfordre kommunerne til at være meget opmærksomme på at bruge de regler, der er.

Svar:  Tak for det. Mener ministeren, at der politisk er behov for at sætte initiativer i gang, der kan medvirke til at skabe en kriminalforsorg, hvor sikkerheden øges og de ansattes arbejdsforhold forbedres?
Kommentar:  Vi går målrettet efter at løse de problemer, som til dels er skabt under den tidligere regering. Vi påtager os det fulde ansvar for tingenes tilstand, og det er derfor, at vi har iværksat en hel række initiativer, som skal medvirke til at løse det. De pågældende asylshoppere, som herre Karsten Lauritzen taler om, hænger sammen med Dublinforordningen, altså de muligheder, der er inden for EU-samarbejdet på baggrund af, at der jo er fri bevægelighed over grænserne. Derfor kan man godt ankomme i et land, og så kan man rejse videre. Det gode ved Dublinsamarbejdet er jo, at vi skal sikre, at folk bliver sendt tilbage, og at sagen bliver behandlet der, hvor de først ankommer. Jeg havde sådan set på fornemmelsen, at Venstre stod bag Dublinsamarbejdet, og jeg havde sådan set også fornemmelsen af, at Venstre rent faktisk stod bag de ændringer, som nu er på vej i Dublinsamarbejdet. Jeg skal bare være helt sikker. For pointen er nemlig, at hvis man vælger at stå af nu, hvad sker der så? Ja, så er vi ikke længere med i Dublinsamarbejdet, og hvad får vi så af problemer? Ja, så får vi jo for det første et samarbejde, vi ikke er med i, og for det andet får vi ikke de muligheder, vi har i dag, for rent faktisk at sende folk tilbage. Virkeligheden er den, at inden for rammerne af det EU-samarbejde, vi har i dag, sender vi faktisk flere til andre lande, end vi modtager fra andre lande. Derfor er Dublinsamarbejdet et gode for Danmark, og jeg håber sandelig, at Venstre fortsat vil støtte op om det. Det synes jeg hører med, hvad angår de anklager, som herre Karsten Lauritzen kommer med med hensyn til de såkaldte asylshoppere. Det er det, der ligger under, bare sagt til almindelig oplysning.

Svar:  Spørgsmålet lyder: Agter ministeren at adskille kriminelle asylansøgere fra de øvrige beboere på landets asylcentre?
Kommentar:  Jamen jeg er glad for det svar, for jeg synes, at der er nogle delelementer i vores sundhedsvæsen, og jeg tror faktisk, at der er bred enighed om, at vi godt kan mødes om nogle konstruktive løsninger, som kan løse nogle af de der akutte problemer. Der vil jeg da appellere til ministeren om, at vi hurtigt kommer i gang med at få dem løst og tager alle de steder, hvor vi er enige, så vi får det klaret hurtigt. Og så vil jeg sådan set sige, at man godt kan lave det isoleret set og så tage de store linjer i sundhedsreformen i en anden sammenhæng. Men vi har altså nogle problemer, som vi godt kunne tænke os løst hurtigt, her og nu.

Svar:  Igen vil jeg gerne kvittere for den meget, meget konstruktive tilgang, og jeg synes også, at det bar præg af den, da vi før jul sad og forhandlede en meget vigtig forebyggelsesindsats, nemlig den nationale handlingsplan til at forebygge børn og unges rygning, som jo netop også er den største dræber. Og vi tog livtag med den problemstilling – et meget vigtigt skridt for forebyggelsen i Danmark. Og de dele af problemstillingerne, som vi kan løse hen ad vejen, skal vi løse. Her er et andet eksempel. Og så skal vi se mere grundlæggende på samarbejdet mellem kommuner og regioner, og det glæder jeg mig også til at invitere til forhandlinger om.
Kommentar:  Det lyder positivt, og det er i hvert fald en dialog, som jeg forestiller mig at kommunerne meget gerne vil indgå i sammen med staten. Jeg stillede jo spørgsmålet, fordi man med projekter som Marselis Boulevard i Aarhus og Bispeengbuen i København, som jo har levet i årtier, nu fæster sin lid til, at vi endelig kan komme i gang, nu vi skal have en grøn genstart af Danmark. Så derfor vil jeg gerne kvittere for den udstrakte hånd fra ministeren, og jeg håber, at kommunerne og staten kan finde sammen om det her.

Svar:  Som sagt vil vi jo selvfølgelig bistå der, hvor vi kan, og det er også mit indtryk, at repræsentanter for Københavns og Frederiksberg Kommuner i første omgang, da de under min forgænger blev præsenteret for muligheden for at overdrage vejstykket, faktisk udtrykte sig meget begejstret. Men det er også klart, at der jo kan være forskellige økonomiske hensyn, som man skal analysere nærmere. Men min dør er altid åben i forhold til at erfaringsudveksle, og det er også klart, at noget af det, der kunne se interessant ud i Aarhus, som jeg var inde på i min første besvarelse, netop er nogle af de her alternative organiseringsformer, blandt andet OPP, som jeg ikke på stående fod kan sige er relevante i forhold til Bispeengbuen, men det er da værd at analysere nærmere for kommunerne.
Kommentar:  Jeg synes, det er lidt underligt – men det må jo være imod bedre vidende – at herre Lars Løkke Rasmussen står her og siger, at der i 2012 var 14.000, for hvem det slet ikke kunne betale sig at arbejde. Herre Lars Løkke Rasmussen må da vide, at med vores skattereform, som vi i øvrigt har lavet i fællesskab, ændrer det tal sig fra 14.000 til 9.000. Hvorfor bruger herre Lars Løkke Rasmussen ikke det tal? Så diskuterer herre Lars Løkke Rasmussen, om 2.000 kroner er mange penge. Jeg kunne godt prøve at finde eksempler på, hvad man også godt kunne bruge 2.000 kroner til. Det vil jeg afholde mig fra, jeg synes egentlig ikke, det er særlig værdigt. Men jeg synes da, at vi i dag kan konstatere, at oppositionens leder ikke synes, det er nævneværdigt, at man tjener 2.000 kroner ekstra om måneden eller mere, og at mange mennesker får den gevinst ved at gå på arbejde. Det synes herre Lars Løkke Rasmussen ikke er nævneværdigt. Jeg tror, at hvis man spørger i en helt almindelig familie med helt almindelige indkomster, vil det være et pænt og nævneværdigt beløb.

Svar:  Jeg tror nu, at hvis man spørger en helt almindelig familie – jeg ved ikke, hvem der har patent på at kende disse helt almindelige familier, skulle vi ikke bare sige en dansk familie derude – så vil svaret være, at der vil være en almen interesse i at have mere, også mere end 2.000 kroner, ud af at stå op om morgenen, smøre sine madpakker, sende børnene af sted, sidde i S-toget, sidde i en kø, nå frem til arbejdet, arbejde hele dagen og tage hjem. Det tror jeg da. Jeg tror da i hvert fald for de 14.000, der er i en situation, hvor de sætter penge til, opleves det ikke som rimeligt. For de 57.000, der har mindre end 1.000 kroner ud af det, opleves det ikke som rimeligt. Jeg spørger jo bare til det holdningsmæssige. Så må jeg forstå, at statsministeren synes, at hvis de 14.000 bliver til 9.000, så fred være med dem, så betyder rimelighed ikke noget. Altså, jeg spørger jo til det holdningsmæssige, det rimelige. Synes statsministeren, at det er rimeligt, at vi sammen – for ikke at skyde skylden på nogen – har indrettet et Danmark, som aktuelt er skruet sammen på en sådan måde, at det for en masse mennesker ikke kan betale sig at arbejde, og at det bedre kan betale sig at lade være? Synes statsministeren, at det er et problem? Og hvis det er et problem, er det så noget, man er interesseret i at gøre noget ved sammen med os andre?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 og 2, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 3 af et mindretal (LA) som forkastet. Det er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 4, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 5 af et mindretal (LA) som forkastet. Det er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 6-30, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget. Så springer vi lige tilbage til det punkt på dagsordenen, som vi lige har udskudt.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet. Derfor går vi til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 111 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL, LA og Christian H. Hansen (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Tak. Så det vil sige, at ministeren svarer ud fra, at ministeren mener, at hvis alle danskere bare omlægger deres forbrug, vil de ikke blive ramt af regeringens skattestigninger, for ministeren siger selv her: Ja, dem, der ryger, vil blive ramt af en skattestigning, men de kan jo bare lade være; dem, der bruger plasticservice eller køber plasticposer, når de køber ind, bliver ramt af en skattestigning, men de kan jo bare lade være. Så betyder det ud fra den betragtning, at ministeren mener, at det er deres egen skyld, hvis de kommer til at betale en højere afgift, for de kunne bare lade være med at købe en plasticpose, de kunne bare lade være med at ryge, eller de kunne bare lade være med at have en aktiesparekonto eller en telefon gennem arbejdet?

Svar:  Hvis vi tager diskussionen om tobaksafgiften, er det rigtigt, at regeringen har foreslået, at den skal øges. Jeg har forstået Venstre sådan, at man faktisk vil øge den endnu mere end det, regeringen har foreslået. Det er fair nok, og de diskussioner tager vi de steder, de nu engang skal tages. Men det er bare for at sætte tingene lidt i perspektiv. Jeg går ud fra, at Socialdemokratiet og Venstre er enige om, at hvis ikke man vil opleve en stigning på prisen for en pakke cigaretter, er der selvfølgelig den mulighed, at man lader være med at købe en pakke cigaretter. Jeg synes måske, at det er lige voldsomt nok, at jeg skal skydes i skoene, at jeg brandbeskatter den danske befolkning, eksempelvis på tobaksafgifter, når Venstre rent faktisk selv har foreslået en højere afgift end den, som regeringen har foreslået.
Kommentar:  Vi kommer ikke så langt med at diskutere teknik, kan jeg høre. Så kan vi diskutere holdninger. Vi er jo politikere begge to, godt nok fra hver sin fløj. Så vil jeg spørge ministeren: Synes ministeren, at det kan være en rimelig måde at gøre det her på politisk, at kommuner rundtomkring, der ellers har styr på deres budgetter, men hvor budgetterne skrider på grund af udgifter inden for det specialiserede sociale område, hvor vi jo har en lov, der forpligter kommunerne på at handle, nu åbner budgetterne som for eksempel i Brøndby Kommune, der nu skal spare på ældreområdet? Jeg vil så sige, at de tal, jeg kom med fra Århus, ikke var et spørgsmål om et overskredet budget, der skulle rettes op på. Det var en fremregning af, hvilke konkrete konsekvenser regeringens krav om nulvækst vil få. Jeg ved godt, at regeringen ikke har lyst til at blive konkret på det her, og jeg ved godt, at jeg nok ikke kan få noget mere konkret ud af ministeren, men så vil jeg bare spørge, om ministeren ikke vil anerkende, at det bliver utrolig vanskeligt for ikke at sige umuligt at undgå, at den her nulvækst kommer til at gå ud over kernevelfærden, børnepasning, ældrepleje og så videre

Svar:  Jeg har på ingen måde sagt, at det skulle være en nem øvelse for kommunerne at sikre, at man overholder budgetterne, i forhold til at vi nu har bebudet nulvækst. I øvrigt med hensyn til nulvækst ved vi jo, at det bliver reguleret med PL. Det vil sige, at man har det samme antal penge næste år, som man havde året før, hvis man ser det i forhold til at kunne bruge dem på service og velfærdsydelser. Men der er jo ikke nogen tvivl om, at vi er i en situation i Danmark, hvor det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi har fokus på, hvordan vi kan holde de offentlige udgifter i ro. Der vil jeg også sige til spørgeren, at det er væsentligt kigge lidt på, hvordan det egentlig går rundtomkring i resten af Europa. Der kan vi jo så glæde os over, at som følge af den måde, som regeringen har ført sin økonomiske politik på med hjælp fra sit støtteparti, er vi faktisk i en gunstig situation i forhold til de andre europæiske lande, hvilket betyder, at vi slet ikke skal ud at trimme vores offentlige budgetter i samme grad som andre europæiske lande.
Kommentar:  Det er netop det, at man er to forskellige partier, som har en forskellig indgangsvinkel. Jeg bryder mig ikke om den måde, man kom igennem med de krav på, som man satte her fra Folketingets side over for lægerne. Det har jo vist sig, når man har lavet nogle reformer – det er både på lærer- og på lægeområdet – at så hjælper det ikke at trække noget ned over hovedet på dem uden at have dem med. Jeg mener selvfølgelig, at lægerne også skal kunne være konstruktive og være med i en proces, og som jeg læser det her, har de også været med i processen med sundhedshuse. Spørgsmålet er selvfølgelig så, hvad det er, der sker, i og med at de ikke kan være med. At de samler støv var nok blot den overskrift, der blev taget fra avisartiklen, men jeg skal da undskylde mange gange, hvis de ord, jeg har brugt, støder ordføreren. Men vi arbejder på en måde, og ordføreren arbejder på en anden måde.

Svar:  Det er fuldstændig korrekt. Hvis jeg skal resumere, hvordan Dansk Folkeparti arbejder i den her sag, og hvordan vi arbejder, så arbejder vi for borgerne og for patienterne og for, at deres dækning skal blive så god som overhovedet muligt. Og det, Dansk Folkepartis ordfører i den her sammenhæng tager hensyn til – og måske hvis sag, der bliver talt – er de praktiserende lægers. Jeg bakker op omkring det kæmpe arbejde, der foregår i regionerne hver eneste dag, for at skaffe praktiserende læger til alle hjørner af Danmark. Og når det er nødvendigt, fordi der ikke er læger, der af sig selv slår sig ned og køber en praksis, så opretter man sundhedshuse og regionsklinikker. Det er af nød. Og det var det, Venstre og Socialdemokraterne og et flertal her i Folketinget gav mulighed for med ændringen af sundhedsloven, hvor Dansk Folkeparti igen behændigt meldte sig ud.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 37 (V, DF og KF), imod stemte 58 (S, RV, SF, EL, NB, LA, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Altså, jeg vil da tro og håbe på, at man, siden den arbejdsgruppe blev nedsat i maj måned, har haft kendskab til det beslutningsforslag, som man kan hente på biblioteket. Og det er jeg helt sikker på at man også har, ellers skal jeg nok sende det over til både forsvarsministeren og beskæftigelsesministeren. Det er ret nemt at gøre det, og det er ret enkelt, det fylder tre eller fire linjer, der løser det her problem, og det er fremsat af kollegaer, som jo gør en stor gerning i regeringen i dag, så helt tosset kan det vel ikke være. Beskæftigelsesministeren kommenterede det jo sidste gang, noget med funktionærloven og så videre, som intet som helst har med det at gøre, fordi man jo er lønnet efter en overenskomst med Falck og man har et fuldtidsarbejde ved siden af. Alle de forslag og barrierer, der er i forbindelse med at lave det her, har intet med det at gøre. For mig at se handler det her om god vilje. Så jeg håber også, at man i den arbejdsgruppe kunne sige – og måske kunne forsvarsministeren presse på – at der trods alt er en løsning her; det er ikke bare brok alt sammen. Men de medlemmer af oppositionen, der er optaget af det her, er også kommet med konstruktive forslag til, hvordan det her kunne løses.

Svar:  Jeg vil slutte af med at sige, at jeg har stor respekt for herre Bjarne Laustsens engagement i den her sag og i beredskabet i øvrigt – det har jeg selv. Jeg vil også sige til herre Bjarne Laustsen, at det, at der blev nedsat en arbejdsgruppe, jo også er udtryk for regeringens interesse for området. Det, at Finansministeriet var for bordenden, er vel også udtryk for, at det har den allerhøjeste – hvad skal vi sige? – bevågenhed. Og at der blev lavet en aftale, som jo i første omgang efter herre Bjarne Laustsens opfattelse ikke løser problemet, er dog så alligevel et udtryk for, at vi også følger den her problemstilling i regeringen. Der er afsat en lille pulje penge til rekrutteringsproblematikken. Så vil jeg da slutte af med at give herre Bjarne Laustsen tilsagnet om, at jeg også vil følge det, og jeg håber, at vi får mulighed for sammen eventuelt at drøfte løsningsmodeller, ifald det skulle vise sig at være et stort problem. Og når jeg ikke har svaret på nogle af spørgsmålene, har det ikke været af ondskab, men kun et udtryk for, at de ligger under en anden ministers ressort.
Kommentar:  Tak. Jeg synes alligevel ikke, jeg får svar på det, hvad det er, man konkret vil gøre – ja, de 100 million kroner var til dem med det praksisnære, men vi fandt jo ud af, at der også er praksisnært på andre videregående uddannelser end professionsuddannelserne og de maritime uddannelser. Men kunne ministeren forestille sig, at vi for eksempel afsatte en pulje til ekstra studerende, mentorer, vejledning – lige nu er det jo svært at komme ind og få vejledning og få at vide, hvor man er henne – altså få ansat nogle ekstra kræfter til alle dem, der har spørgsmål? Og der kunne man svare på: Hvor er jeg henne fagligt, hvor er mine huller, hvordan kan jeg blive løftet op og komme på rette spor?

Svar:  Nu har spørgeren jo faktisk hørt mig sidde og sige det på møder inden for de seneste uger, og vi kommer til igen at skulle drøfte genåbningen, og hvad vi gør, på fredag til endnu en runde i ordførerkredsen. Jeg mener, at vi skal se på vejledning; jeg mener, at vi skal se på rådgivning; jeg mener, at vi skal se på Studenterrådgivningen; jeg mener, at vi skal se på fagligt efterslæb; og jeg mener, at vi skal se på deres fællesskaber derude. Jeg vil bare hellere forhandle det ved forhandlingsbordet, og det håber jeg da at spørgeren vil møde op til igen, når vi kommer til det. Aftalen fra den her uge siger, at vi skal forhandle det primo maj, og det vil jeg rigtig, rigtig gerne i fællesskab.
Kommentar:  Som spørgeren så rigtigt antyder, er vi godt i gang med arbejdet. Der har i dag været møde med interessenterne, og det er jo et led i hele det her, at vi sikrer, at vi får et så godt grundlag som muligt. Spørgeren må da også være interesseret i, at vi sikrer os, at vi har et ordentligt grundlag. I modsætning til den tidligere regering har vi valgt at sætte turbo på det her arbejde. Den tidligere regering havde jo flere år til at løse det her. Det har været på dagsordenen længe, Maabjerg energianlæg og andre har presset på i årevis for at få skabt rammer for det her, og vi har så valgt at nedsætte et udvalg, som er i gang med at arbejde på det og sikre, at vi forhåbentlig inden for de kommende måneder får et beslutningsgrundlag.

Svar:  Tak for det. Jeg læser spørgsmålet op: Har regeringen også udskudt løsningen af PSO-problemet, eller forestiller ministeren sig, at PSO'en kan ændres uafhængigt af skattereformen?