kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak, og tak for svaret. Jeg glæder mig jo meget over, at ministeren udtrykker, at det her er et område, som der er perspektiv i, og det er et område, der kan være fremtid i. Jeg er også glad for at høre, at den rapport, som har været på trapperne længe, nu åbenbart er helt på trapperne. Jeg går ud fra, at ministeren også er bekendt med noget af indholdet, og derfor savner jeg lidt et svar på, hvor ministeren står i forhold til at etablere en national strategi. Det er rigtig fint at køre en høring, og det er rigtig fint at gå ud til erhvervet, men nogle af de ting, som jo er helt grundlæggende, er i forhold til de lovgivningsmæssige og de styringsmæssige dele af det her, hvor man kan sige at vi har brug for en national strategi. I lyset af de terrorhandlinger, der var i København for nylig, kunne man jo også sige, at et område, hvor det var helt oplagt at tage det her i brug hurtigst muligt, var i beredskabet, i forhold til at kunne skabe et hurtigt overblik over situationer, i forhold til at hjælpe til at se, hvad der sker, hvis der har været en ulykke, der har været et terrorangreb, der har været noget andet. Så derfor synes jeg jo sådan set, at vi burde komme i gang, og jo før, jo bedre. Men jeg har sådan lidt, desværre, en oplevelse af, at det trækker ud. Altså, jeg fik et svar fra ministeren i december om, at rapporten kom primo januar. Og primo februar var jeg til et møde med det, der hedder UAS, Unmanned Aircraft Systems, det vil sige dronernes forening, hvor der var en embedsmand fra Trafikstyrelsen, der jo også sagde, at nu var rapporten sådan lige på trapperne. Så derfor bliver jeg selvfølgelig mere og mere nysgerrig efter at høre, hvor rapporten er, og hvad der står i den, og om ministeren i givet fald egentlig synes og står ved, at det er noget, vi skal gøre noget ved. Hvornår kommer så den nationale strategi? Hvornår kommer initiativet til den?

Svar:  Tak for de opfølgende spørgsmål. Jeg deler fuldkommen interessen, og jeg kan sådan set godt forstå, at man spørger efter tidsplaner og så videre Rapporten handler om en lang række – og det må man også sige – temmelig komplicerede forhold, i forhold til hvad vi ellers har af regulering. Så der er mange interessenter, der er involveret i processen. Der er også mange hensyn at tage på tværs af ministerierne. Der er flyvesikkerheden, det er klart, og privatlivets fred er også et vigtigt aspekt. Så er der beskyttelsen mod ulovlig brug af droner, samtidig med at der er noget erhvervsmæssig udvikling. Nu bliver der så spurgt helt konkret til, hvor status er, og hvor langt det er nået. Her vil jeg da oplyse, at det ikke er alle ministerier, som har været involveret i arbejdsgruppens arbejde, som endnu har godkendt rapporten, men Transportministeriet har godkendt den. Det sidste ministerium, som mangler at godkende rapporten, er nu Justitsministeriet. Det er den status, jeg lige har fået nu her.
Kommentar:  Tak. Jeg ved godt, at det indebærer visse udfordringer at problematisere det her både herhjemme nationalt og også i EU-regi, hvor man jo i sidste ende ville blive nødt til at problematisere det, fordi Danmark er medlem af EU. Men det, at det er vanskeligt og en stor opgave, synes jeg ikke er et argument for, at man skal lade være. Det er et problem, og jeg tror, at også fagbevægelser vil være enige med Dansk Folkeparti – det kan godt være, at de nok ikke vil sige det, men jeg er sikker på, at hvis man spørger ind til det i et lukket rum, så vil de nok være enige med Dansk Folkeparti i, at det selvfølgelig er et problem. Vi har svært ved at få danskerne i arbejde, og så bliver der ved med at komme østeuropæisk arbejdskraft til landet. Det siger da sig selv. Danske håndværkere har svært ved at finde et arbejde, chauffører oplever, at de bliver presset på grund af østeuropæisk arbejdskraft. Det skal vi da håndtere politisk. I øvrigt vil jeg sige, at mig bekendt var det jo sådan, at Spanien sidste år fik en undtagelse, nemlig at de kunne lukke af for rumænsk arbejdskraft, fordi der var så høj arbejdsløshed i Spanien. Jeg ved godt, at den danske arbejdsløshed ikke er lige så høj, men det kunne være relevant, at man tog det op med Europa-Kommissionen og spurgte, hvilke kriterier der egentlig skulle ligge til grund for, at man kunne lukke af for arbejdskraftindvandringen fra andre EU-lande – ikke altid, men i en vis periode. Er det noget, ministeren vil undersøge?

Svar:  Jeg tror, at det er helt afgørende at holde fast i, at vi har et indre marked i det europæiske samarbejde med den mulighed, det giver for, at arbejdskraft og tjenesteydelser kan bevæge sig over grænserne til gavn for dem selv, til gavn for lønmodtagere, der får arbejde, og dermed til gavn for den samlede samfundsøkonomi i Danmark, også på tværs af de europæiske lande, og værdien af det må slet, slet ikke underkendes. Hvis man tror, at svaret på den nuværende økonomiske krise vil være at lukke os inde – jeg tror ikke, at det er en tanke, der er spørgeren helt fremmed – med grænsebomme og ved at melde os ud af det indre marked og ved at tro, at Danmark isoleret kan løse den økonomiske krise, så tror jeg simpelt hen, at spørgeren tager fejl. Jeg er helt opmærksom på de problemer, det indre marked og udstationeringsdirektivet giver. Det er derfor, jeg er så optaget af at bekæmpe social dumping, og jeg vil egentlig opfordre til, at hvis Dansk Folkeparti er optaget af den her problemstilling, så er det her, man skal bruge sin energi, fordi de danske lønmodtagere, der i dag oplever at blive udkonkurreret af østeuropæisk arbejdskraft med en for lav løn, der af forskellige årsager intet sikkerhedsudstyr har, og som man ikke tilbyder et ordentligt arbejdsmiljø, bliver udkonkurreret på falske vilkår, og det synes jeg vi har et ansvar for at bekæmpe.
Kommentar:  Man skal jo tro på, at det her har en virkning, hvis det er sådan, at man skal stemme for det. Det, man altså ønsker, er at hæve det der fradrag og derudover at regulere det årligt. Men jeg gav jo i øvrigt et eksempel på, hvad konsekvensen af det her er rent skattemæssigt. Altså, betaler man en for høj en skat for at udleje sin fritidsbolig, hvis det er sådan, at man har lejeindtægter på for eksempel 107.000 kroner, for så er der altså en beskatning, der i hvert fald ligger på under 30.000 kroner og nærmere 20.000 kroner, når forårspakken er blevet indfaset? Er det for høj en beskatning, hvis der skal ske beskatning af fritidshuse, når de udlejes, altså 20.000 kroner ud af 107.000 kr.? Man kan selvfølgelig have det forhold til skat, som jeg kan forstå at herre Hans Christian Thoning har, at selv det er for meget, men jeg synes altså ikke, at de 20.000 kroner, som det til sin tid lander på, ud af 107.000 kroner i indtægter er en høj skat.

Svar:  Tak. Jeg fik jo stadig væk ikke rigtig noget svar på det med beskæftigelseselementet i det her, og jeg synes jo i det hele taget, at det er ret interessant, også set ud fra andre synspunkter, som Socialdemokratiet tidligere også har haft og udtalt sig om, bare på et andet erhvervsområde, som måske også har det svært. Her har vi mulighed for at kunne opgradere et erhverv, og jeg synes da i allerhøjeste grad, at vi har behov for at skabe så mange arbejdspladser som overhovedet muligt. Så hvis vi har mulighed for det, kan jeg slet ikke forstå, at herre Jens Peter Vernersen kan være imod det her.
Kommentar:  Det er jeg i hvert fald enig i, altså at man skal udfordre de muligheder, der er. Det er da en opfordring, jeg gerne deler med justitsministeren, ingen tvivl om det. Jeg har faktisk ikke flere spørgsmål til det her emne, for jeg synes, det lyder, som om ministeren er godt omkring det, og jeg ser selvfølgelig frem til at blive indkaldt til nogle orienteringer om det her på et senere tidspunkt. Jeg vil bare som udgangsreplik sige, at ministeren har fuld opbakning fra Dansk Folkeparti til at slå hårdt ned på det her område. Vi ønsker rockere og bandemedlemmer ud af deres klubhuse, så ethvert tiltag, der kan bringe os et skridt tættere på det, kan ministeren godt regne med støtte til.

Svar:  Tak for det. Jeg kan i hvert fald give det løfte, at herre Peter Kofod bliver inviteret over til drøftelser om det her, når vi har lidt mere at sige om det. Og så må vi se på, om vi ikke i fællesskab kan hjælpe kommunerne endnu mere og opfordre kommunerne til at være meget opmærksomme på at bruge de regler, der er.
Kommentar:  Der ligger jo en klokkeklar politisk aftale med den proces og den vej frem, som vi de fem partier imellem mener er den rigtige. Det er rigtigt, at der lige nu pågår et større analysearbejde om de samlede retsakter, men hvad angår Europol er regeringens holdning jo fuldstændig klar: Der skal Danmark være. Det er fuldstændig nødvendigt for vores politi. Det er altså også vigtigt at sige, at vores efterretningstjenester arbejder sammen. Det har de gjort igennem en længere periode, det skal de vedblive med at gøre. Det er fuldstændig afgørende for vores mulighed for at kunne bedrive den tilstrækkelige indsats imod terror, at der er det integrerede samarbejde, men det hænger altså ikke snævert sammen med Europol, fordi vores efterretningstjenester arbejder sammen et helt andet sted.

Svar:  Jamen kunne det ikke være en oplagt mulighed så at sige, at nu hvor vi føler os mere truede, end vi har gjort før, så fremskynder vi den her afstemning om retsforbeholdet? Det kan man jo godt ifølge europaaftalen. Der er ikke noget til hinder for det, den skal bare senest være i marts 2016. Kunne man så ikke, når følgegruppen er færdig, fremskynde den her afstemning, så vi er sikre på ikke at ryge ud af Europol?
Kommentar:  Det vil jeg gerne bekræfte. De skal være på plads. Der er ikke noget andet end systemsvigt, der ligger bag den manglende besvarelse her, og det har jeg taget højde for for fremtiden. Helt konkret har det altså været usikkerhed om en initiativforpligtelse i koordination imellem forskellige styrelser og ministerier, fordi et spørgsmål som det her involverer flere ministerier og involverer flere styrelser i samme og forskellige ministerier. Men det skal vi være i stand til at håndtere, og det vil vi være for fremtiden. Jeg beklager, at der er gået den lange tid i forhold til de pågældende besvarelser.

Svar:  Da der har været tale om, så vidt jeg kan se, to forskellige ministerier, så må fejlen jo ligge hos beskæftigelsesministeren eller ministeriet, og at det er der, man ikke har forstået at man skal rykke i tide. Det er jeg da glad for vil ske i fremtiden. Jeg vil høre ministeren, om vi så ikke kunne lave en handel, når nu vi er ved at snakke sammen. Vi kunne tage et lille møde for at se, om ikke noget af  indholdet  i spørgsmålene netop kunne forhandles og medføre en politisk aftale, så vi kunne komme videre med netop at forebygge asbestskader i Danmark. Det kunne jo være en rigtig god afslutning på så træls en sag som den her.
Kommentar:  Det må siges at være lidt et ikkesvar. Fagfolk siger jo, at flere børn og unge gør selvskade. Der er en markant stigning i henvendelser om angst. Og flere børn og unge føler sig ensomme. Jeg synes, det er dybt uholdbart, at 9. og 10. klasser samt andre afgangselever på ungdoms- og voksenuddannelserne i Nordsjælland og hovedstadsområdet ikke må komme tilbage og få undervisning på samme vis som andre steder i landet. Hvornår regner ministeren med, at regeringen og støttepartierne lader afgangseleverne i Nordsjælland og hovedstadsområdet komme fri af jerngrebet?

Svar:  Jamen jeg tror da, vi alle sammen synes, at det er uholdbart. Der er jo ingen af os, der har bedt om, at der kom en global pandemi. Og i forhold til hvornår vi forventer, at det forandrer sig, så foregår der jo forhandlinger lige nu mellem statsministeren og alle Folketingets partiers partiledere, herunder ordførerens egen partileder. Derfor tror jeg egentlig, at spørgeren kan svare lige så godt på det spørgsmål, som jeg kan, eftersom forhandlingerne pågår i de her dage.
Kommentar:  Jeg synes selvfølgelig, det er afgørende, at de 27 EU-lande bliver sammen og holder sammen om de ting, vi har besluttet, vi vil være sammen om. Det er blandt andet det indre marked og en række andre ting. Det var også derfor, at jeg – da jeg kom ud fra det lange, natlige møde mellem torsdag og fredag – sagde, at det havde været bedre, hvis man kunne finde en løsning blandt de 27 lande. Det havde været den bedste løsning. Vi fik så den næstbedste løsning, som var nogle gode mekanismer for at sikre større disciplin om euroen og et større økonomisk sikkerhedsnet for euroen. Det var to rigtig vigtige beslutninger. Det fik vi besluttet, dog ikke blandt de 27, men blandt de 17, og så har de ni ikkeeurolande mulighed for at tilslutte sig processen, som det hedder i konklusionerne. Det var den næstbedste løsning, men det er stadig en meget, meget god løsning for Europa.

Svar:  Det jo helt rigtigt, som statsministeren er inde på, at der er sket det, at de 17 lande er blevet enige om den her europagt. Nu står Danmark så foran at skulle overtage formandskabet her fra 1. januar og resten af halvåret. Der er det jo interessant at diskutere det her i Folketingssalen, selvfølgelig også fordi Danmark netop er i den position, at vi har en mulighed for at påvirke tingene på en anden måde – og måske på en mere intens måde – end vi kunne før. Spørgsmålet er så til statsministeren: Vil Danmark – ligesom England og Sverige, der er uden for euroen – sikre, at vi står sammen? Vi har en udvikling nu, hvor den britiske regering har meldt fra. Det var muligvis en af årsagerne til, at det kun var 17 lande, der blev enige. Vi har nu en situation, hvor det svenske Socialdemokrati – der, selv om det ikke sidder i regering, stadig væk er et relativt stort parti – fuldstændig har meldt fra. Vi har en situation, hvor den borgerlige svenske regering har meget store diskussioner. Nogle partier er imod, nogle måske for, vi ved det ikke rigtigt. Vi har altså en situation, hvor Sverige ser ud til at ende med heller ikke at ville være med. Er det så ikke fornuftigt af Danmark og den danske regering allerede nu at melde ud – for at prøve at se, om man kan blive enige – at vi står sammen med de lande, der er skeptiske over for de her meget store overførsler af midler til Sydeuropa; skeptiske over for at binde landenes egne økonomier på en måde, der ikke er hensigtsmæssig. Ville det ikke være fornuftigt af Danmark, hvis vi skulle varetage danskernes interesser, at bygge bro også mellem skeptikere og tilhængere af mere EU, og at Danmark meldte ud, at nu står vi sammen med de øvrige rige lande, England og Sverige, i stedet for som nu at sige – som jeg hører statsministeren gør – at det, de 17 lande er blevet enige om, er rigtig godt?
Kommentar:  Jeg betragter professor David Palfreymans indlæg som et partsindlæg, og jeg er helt overbevist om, at der også er flere sider af den sandhed. Men lad mig være mindre pseudoagtig, hvis det forvirrer ministeren. Jeg vil simpelt hen gentage mit meget simple spørgsmål. Kan ministeren garantere, at regeringen ikke vil indføre brugerbetaling på videregående uddannelser – ja eller nej?

Svar:  Så kan jeg blot henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt til Politiken, og hvad jeg faktisk har sagt flere gange her som svar på fru Mette Reissmanns spørgsmål: Regeringen ønsker ikke at indføre deltagerbetaling, brugerbetaling, på de ordinære videregående uddannelser.
Kommentar:  Forsvaret har ikke bidraget til noget ulovligt arbejde. Forsvaret har ageret under forsvarslovens § 7. Der er altså fuld hjemmel til de opgaver, som Forsvarets soldater har udført.

Svar:  Men vi er vel enige om, at ordren var ulovlig. Vi er vel også enige om, at de soldater, som har været indsat i denne operation minkaflivning, har kendt til den manglende lovhjemmel. Eller hvordan forholder ministeren sig til det? Mener ministeren, at soldaterne har kendt til det her?
Kommentar:  Tak for det. Man kan jo ikke have beskæftiget sig mange minutter med det her område eller mødt mange pårørende til borgere med handicap uden at kunne nikke genkendende til, at der er en tillid her, som er tyndslidt, og at der er en alt for udbredt opfattelse af, at det system, der er sat i verden for at hjælpe folk, skal man kæmpe nogle meget ulige kampe med. Jeg tror, at den vigtigste årsag til den her mistillid, eller at tilliden er tyndslidt, er, at vi har set så presset en økonomi i kommunerne, som vi har, og kommunernes kasser hænger sammen. Der er kommet flere børn, og der er kommet flere ældre, men man har ikke fra den tidligere regerings side villet lade pengene følge med, og der hænger kommunernes kasser jo altså sammen. Så når vi ser det pres, der har været, på det her område, tror jeg, det er den væsentligste forklaring på den mistillid, vi har set. Og nu må jeg hellere holde, inden formanden irettesætter mig igen.

Svar:  Det er fint nok at forsøge at levere flere penge, men det er jo ikke altid sådan, at det er pengene, der gør det alene. I hvert fald er noget af det, som en del efterspørger, faktisk også øget frihed. Og det er i hvert fald noget af det, som vi som et liberalt parti holder rigtig meget af. Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om sådan en ting som nu at få bedre mulighed for eventuelt selv at gøre brug af hjælpemidler til at klare sig igennem hverdagen som handicappet og få en større frihed på det område. Er det noget, ministeren vil tage fat på?
Kommentar:  Jeg bygger det for eksempel på, at i forbindelse med den kontanthjælpsreform, som den nuværende regering står for, kan vi jo se, at tallene dokumenterer, at den har en meget ringe beskæftigelseseffekt. Men vi kan samtidig se, at tusindvis af mennesker bliver gjort fattigere – mennesker, som i forvejen befinder sig nederst i samfundet; mennesker, som i forvejen er dem med færrest midler i samfundet. Hvis vi for eksempel snakker kontanthjælp, skal vi jo ikke glemme, at for at man overhovedet kan få kontanthjælp i det her land, så må man jo ikke eje for mere end 10.000 kr.; så må man ikke have værdier, der kan omsættes, sådan at man har for mere end 10.000 kroner Det er de mennesker, som regeringen, blå blok og i særdeleshed Liberal Alliance ustandselig svinger pisken over. Så er det bare, at jeg undrer mig over, at man – når der her er et initiativ, hvor man kan støtte socialøkonomiske virksomheder – ikke vil give et lillebitte beløb til at se, om man ikke kan gøre noget positivt. Der må jeg bare konstatere: Der vil regeringen, Liberal Alliance og blå blok en helt anden vej, end Enhedslisten vil.

Svar:  Herre Rune Lund stod på Folketingets talerstol og sagde, at reformerne ikke virkede, at det ikke var noget, der øgede beskæftigelsen. Det er jo faktuelt forkert. Det er noget pjat at stå og sige. Der er jo lavet utallige analyser, hvor man har kigget ud i den virkelige verden og set på, hvilken betydning forskellige reformer har haft for beskæftigelsen, for rigtige, virkelige mennesker i den virkelige verden. Og de virker. De virker. De har øget beskæftigelsen. Det er utroligt, at Enhedslisten og i det her tilfælde herre Rune Lund kan stå og sige den ene usandhed efter den anden om de reformer, som et bredt flertal i Folketinget har vedtaget, og som har haft en effekt i den virkelige verden. De har øget beskæftigelsen. I fraværet af de reformer havde der været flere mennesker på overførsel – med lavere indkomster, end de har nu, altså fordi vi har lavet reformer. Så lad være med at stå og sige ting, som man ikke kan dokumentere. Det er ikke værdigt, for at være helt ærlig.
Kommentar:  Jeg vil gerne kvittere for det på det psykiatriske område, men vil ministeren ikke bekræfte, at det på det somatiske område er sådan, at der siger bekendtgørelsen, at der skal patientrettighederne alligevel genindføres 1. januar? Så hvad er der egentlig af nyt i det, der står i den aftale? Det er mit første spørgsmål. Jeg har et andet spørgsmål. Sundhedsministeren siger til mig i et svar dateret den 23.4., at man ultimo maj vil have skaffe sig et overblik over ventetidspukkel og aktivitet i det danske sundhedsvæsen. Hvornår kommer det overblik fra regeringens side?

Svar:  Vi arbejder hele tiden med at få skaffet data for at gå mere i dybden, og man må jo nok se frem til, at det bliver data, der også beskriver de forskelle, hvorunder sundhedsvæsenet har kunnet håndtere krisen. Nogle regioner og nogle hospitaler har været langt mere belastet end andre, og nogle specialer kan man også hurtigere sætte i gang end andre. I takt med at vi får det data, vil vi selvfølgelig også orientere Folketinget om det.
Kommentar:  På indholdssiden kan jeg gå ind for det hele. Der er ikke noget på indholdssiden, som jeg vil modsætte mig. Men det, der er kendetegnende, og som også har været kendetegnende for en del af de taler, der er kommet fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti, er, at det er dejligt uforpligtende. Der er ikke noget forpligtende i det. Det var for nu at sige det på godt dansk en meget smuk skåltale, der blev holdt. Den kan vi da alle sammen klappe af. Men forskellen mellem det forslag til vedtagelse og det forslag til vedtagelse, der kommer fra vores side, er, at vi forpligter regeringen til at indkalde os til nogle samtaler om det, og at vi skal gå i gang med at arbejde med det. Det er det, der står i vores forslag til vedtagelse. Det synes jeg er den store forskel på vores forslag og det forslag til vedtagelse, som fru Karin Nødgaard vil stemme for om lidt.

Svar:  Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Er det ikke lidt letkøbt at sige det der om det forpligtende? Jeg synes jo netop, at jeg i hvert fald i min ordførertale foreslår, at vi går ind og kigger på hele vores støttesystem og ser på, om der ikke er nogen måder, hvorpå vi kan bruge de ressourcer på en lidt anden måde. Vil Socialistisk Folkeparti være med til, at vi går ind og kigger på, om vi kan ryste posen og se, om der er en anden måde at bruge ressourcerne på? Socialistisk Folkeparti må jo også anerkende, at der altså er krise i samfundet, og at det nok er svært at finde en masse ekstra ressourcer. Det drejer sig ikke kun om kulturlivet; det drejer sig bredt om hele paletten af det politiske område, som vi til hverdag arbejder med i Folketinget.