kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Regeringens udmeldinger om nulvækst er fremadrettede, og det, vi ser nu i øjeblikket med de kommunale budgetter, der er overskredet på et meget højt niveau – 4,9 milliard kroner – har jo ikke noget at gøre med den udmelding, som regeringen er kommet med om nulvækst. Jeg synes da, at det er på sin plads, at man ude i kommunerne finder ud af, hvordan det kan være, at man har været ude at sige, at der er blevet sparet og sparet og sparet i 2009, når vi kan se, at der alligevel har været et massivt overforbrug på faktisk 4,9 milliard kroner i forhold til det, man har budgetteret med. Det kalder da på eftertanke.

Svar:  Vi er i en tid, hvor regeringen kommer med sparekatalog på sparekatalog. I dag har vi set en statsminister, som siger, at nu skal der strammes ind, nu skal der spares, nu skal alle bidrage. Vi kan se nogle kommuner, som skal spare. I Køge Kommune har man spareforslag for 125 million kroner med skoler, der skal lukkes. I Roskilde Kommune er de godt i gang med et stort sparekatalog. På Stevns skal man spare 30 million kroner Alt sammen ligger der mennesker bag, alt sammen ligger der arbejdspladser bag, alt sammen ligger der børn bag, børn, som ikke får en så høj kvalitet i skolegangen, som de ellers kunne have fået, eller som ikke får den børneinstitution, som de har krav på. Og der er ældre mennesker, som ikke får den ældrepleje, som de har brug for. Og så siger regeringen bare, at det er kommunerne, der har været uansvarlige. Ærlig talt, er det sådan, det skal forstås?
Kommentar:  Jeg vil virkelig se frem til, at det her bliver undersøgt, og at vi får de der tal frem. Vi skal nemlig også sørge for, at de långivere, som opfører sig ordentligt, ikke bliver straffet for det her. Men dem, der ikke opfører sig ordentligt, skal straffes. Det, der også er en stor udfordring, er selvfølgelig, at en forholdsvis lille gæld kommer til at vokse sig himmelstor. Der kunne også godt være noget vi kunne se på, altså om man kunne lægge et loft over det, så det ikke fik lov til at udvikle sig så meget.

Svar:  De to hensyn, som vi må tage, er først og fremmest selvfølgelig hensynet til forbrugeren, som ikke skal være fanget af helt urimeligt høje renter i forhold til ikke at have en betænkningstid med hensyn til det. Det har vi så indført. Den andet hensyn er jo, at vi ikke skal lave unødig lovgivning, som både forvrider markedet, men også gør det meget besværligt at være virksomhed. For man skal huske på, at når der er nogle, der tager de her lån, er det, fordi der er nogle forbrugere, der har brug for de lån til nogle produkter, de skal bruge i deres dagligdag, eller til noget nødvendigt og noget vigtigt. Derfor er der en balance her. Det marked skal stadig væk være der, så forbrugerne kan optage de lån, de har lyst til, men altså med den rimelige betænkningstid på de 48 timer.
Kommentar:  Nu tror jeg, at vi alle sammen godt ved, hvor mange fødevarevirksomheder der lukkede, da herre Henrik Høegh var fødevareminister. Det var ikke få. Dengang faldt beskæftigelsen i den sektor dramatisk. Men jeg vil bare spørge herre Henrik Høegh: Er det ikke sådan, at Venstre er gået til valg på – og har tænkt sig at gøre det igen næste gang – at det ikke må blive dyrere at være dansker? Herre Henrik Høegh står her og siger, at han vil arbejde for, at det bliver dyrere at være dansker. Altså: Hvad er sammenhængen i Venstres politik?

Svar:  Jeg troede egentlig, herre Per Clausen var enig med regeringen. Det handler om at skabe vækst, det handler om at skabe konkurrenceevne, og det handler om at fastholde arbejdspladser, og det er det her et vigtigt led i. Vi kan derfor sige, at det er sådan, at borgerne i Hjørring  har  fået den her ekstraregning. Jeg er også ret overbevist om, at de, der i deres kommune har en virksomhed, der er så stor, har nogle vandregninger, der i dag er billige. Det, som det handler om, er, at man er på niveau med de andre. Det er en fordel for alle i kommunen, at man bevarer sine arbejdspladser, og at man betaler nogenlunde det samme for vandet, som de gør i nabokommunen.
Kommentar:  Tak. Jeg er fuldstændig enig med herre Ole Hækkerup i, at hvis verden bestod af danskere, ville det være et fantastisk fredeligt sted at leve. Ingen tvivl om det. Ingen konflikter, ingen væbnede konflikter, ingen overfald, ingenting – et pragtfuldt sted, ingen tvivl om det. Sådan er det desværre ikke. Når nu herre Ole Hækkerup ikke vil svare på spørgsmålet om, om det ikke er den nominelle mængde drivhusgasser, der bliver sendt ud, som har en betydning, er det jo, fordi han godt ved, at sådan er det. Klimaet får det jo hverken værre eller bedre, hvis vi for eksempel fuldstændig lukkede butikken Danmark – overhovedet ikke – det ville ikke kunne måles nogen steder på jorden, at vi fuldstændig lukkede alt nederst Det ville det ikke, fordi den nominelle mængde, Danmark udleder, er så lille, at den ingen betydning har. At man så snakker om signalværdi og så videre, er jo helt fint, og det kan vi da godt gøre, men det skal gøres med fornuft. Lige til det, som jeg har noteret her, og som herre Ole Hækkerup nævnte, nemlig atomkraft, vil jeg sige, at jeg nævnte atomkraft fra Sverige, hvor vi får strøm fra, og hvilken farve det har. Jeg nævnte ikke noget om, at vi her i landet skulle bygge et atomkraftværk. Det er bare lige for at få det på det rene.

Svar:  Men hvis vi tager de lande, der udleder meget CO 2  per indbygger, er det Danmark, og det er en række andre lande. Der findes også lande, der udleder væsentlig mere per indbygger, end vi gør. Men hvis vi tager de lande, der udleder meget per indbygger, kan man jo gange med indbyggertallet, og så kan man se, hvor meget der udledes i verden. Det er de lande, der er nødt til at tage sig sammen, dem, der udleder meget, og dem, der udleder meget per indbygger. Det nytter ikke noget at gemme sig og bare sige, at vi er et lille land, vi er Luxembourg, så det gør ikke noget, vi udleder meget per indbygger, for vi vil ikke tage os sammen, før USA har taget sig sammen. Med den filosofi ville man jo ingen vegne nå. Derfor er det dem, der har den store udledning og den store udledning per indbygger, der skal omlægge deres energiforbrug, og det er blandt andet Danmark. Så synes jeg bare, at vi ikke kun skal gå ud og sige til andre: Det skal I tage at gøre. Jeg synes også det er vigtigt, at man sørger for at feje for egen dør, ligesom jeg synes, når regeringen siger, at EU burde hæve sit CO 2 -reduktionsmål til 30 procent i 2020, at det er relevant at sige: Ville vi selv være i stand til at nå det mål, og hvad ville vi i øvrigt så gøre for at nå målet? Ellers står man jo bare og gør sig klog på andres vegne uden at have gjort op, om man selv er parat til at leve op til det.
Kommentar:  Det er også fint, at man kan blive voksenlærling med den dertil knyttede højere løn end den almindelige lærlingeløn, netop fordi man har familie, ejerbolig og så videre Også dér kan der ske nogle forbedringer, men nuvel. Det, ministeren jo ikke svarer på her, er simpelt hen, hvad man skal gøre, hvis man som arbejdsløs ufaglært siger til sig selv: Jamen jeg lytter til, hvad ministeren siger, jeg vil gerne omstille mig, jeg vil gerne flytte mig, jeg vil gerne tage en helt anden uddannelse, hvor der ikke er nogen løn tilknyttet, men jeg kan ikke gøre det, for den indtægt, jeg har, er ikke tilstrækkelig. Så er det, vi siger: Jamen for at det, ministeren lancerer som nogle overskrifter, kan blive til virkelighed, kræver det, at vi giver arbejdsløse en indtægt, de kan leve af, og den kan ikke være lavere end dagpengene. Og hvad er det så, ministeren har at tilbyde her?

Svar:  Jamen jeg synes, herre Eigil Andersen bliver nødt til at se de fire ting i sammenhæng, som jeg nævnte. Jeg mener ikke, at man bare kan diskutere dem løsrevet. Voksenlærlingeordningen, som jeg var inde på før, er et af elementerne. Et andet element er jo netop, at der nu her i en periode på 3 år er indført mulighed for, at ledige uden uddannelse, kortuddannede eller ledige med forældede uddannelser har mulighed for at deltage i længerevarende opkvalificeringskurser allerede fra den første ledighedsdag. Det må da også være noget, der kan glæde herre Eigil Andersen. Så er der jo altså også det, at man som arbejdsgiver roligt kan ansætte en ledig faglært eller en ufaglært og få tilskud til opkvalificering, så det ikke er den del af det, man skal være urolig for. Så jeg mener sådan set, at vi fanger den her gruppe ganske godt op. Det er så på en anden måde, end SF og herre Eigil Andersen ønsker at gøre det, men jeg mener egentlig, at vi favner gruppen ganske godt med de tiltag, der er.
Kommentar:  Det synes vi lyder rigtig godt. Men hvad tænker ministeren der skal til af konsekvenser, når unge går ud og laver hærværk eller befamler unge piger, eller hvis man kan se på deres værelse, at der er stoffer og alkohol eller en stjålen mobiltelefon? Hvad mener ministeren det er for nogle sanktionsmuligheder og konsekvenser, det skal have for de her unge, som det ikke har?

Svar:  Det er jo netop det, vi har lagt en stribe forslag frem om. Det er blandt andet, at personalet skal have lov til at ransage værelserne, det har de nemlig ikke haft indtil videre. Det er også, at de skal have lov til at bruge magtanvendelse i de tilfælde, hvor det er nødvendigt, og det er i det hele taget, at der skal falde sanktioner. Det kan også være, at man trækker i de økonomiske ydelser, som man får som ung på sådan et center. Så det er en hel stribe forslag. De er nu lagt frem, og dem håber jeg så Dansk Folkeparti vil tage godt imod, og det er også mit indtryk, at I gør det.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-9, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 10-12 uden for betænkningen af justitsministeren som vedtaget. De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Men når ministeren siger, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, så står det jo i modsætning til, at regeringen som noget af det første fjernede kontanthjælpsloftet. For det har jo netop ført til, at man ikke har økonomiske incitamenter til at finde et arbejde, når man er en familie, hvor begge forældre er på kontanthjælp – selvfølgelig under den forudsætning at de kan arbejde, det er klart. Men her taler vi om, at et kontanthjælpsloft er fjernet, og at man nu skal ud at finde sig et job til 35.000 kroner om måneden. Og så er spørgsmålet igen: Har det, at man har fjernet kontanthjælpsloftet, ført til øget økonomisk incitament til at finde et arbejde, eller har det ikke ført til et øget økonomisk incitament til at finde sig arbejde?

Svar:  Jamen jeg appellerer først og fremmest til, at man ikke tror, at der er et enkelt element, der kan løse de incitamentsproblemer, der kan være i vores kontanthjælpssystem. Jeg noterer mig dog med en vis glæde – hvis jeg må have lov til at sige det – at jeg nu forstår det sådan, at Venstre kun ønsker at indføre kontanthjælpsloft for den gruppe af kontanthjælpsmodtagere, der er arbejdsmarkedsparate, for det var jo næsten det, der lå i det, spørgeren sagde. Og det er i hvert fald nyt. Må jeg så ikke lige samtidig gøre opmærksom på, at det kontanthjælpsloft, som herre Lars Løkke Rasmussen og nu også herre Hans Andersen taler for at indføre, må være det gamle kontanthjælpsloft, indtil vi har set andre eksempler. Og det er cirka 80 million kroner om året. Hvis det skal omsættes i en skattelettelse – hvilket jeg kan forstå det skal – svarer det til en lakridspibe per person, der er i beskæftigelse i Danmark. Og tror herre Hans Andersen virkelig – og det er ikke kun for at være polemisk – at det er en skattelettelse svarende til en lakridspibe, der gør, at mennesker går fra at være på kontanthjælp til at være på vores arbejdsmarked?
Kommentar:  Jeg har bare lige to spørgsmål, for jeg tror, det er min sidste runde nu, og det er for det første: Ved ministeren, hvornår det nye vejledningsmateriale er klar? Det synes jeg vil være interessant at få et svar på. Det er hurtigst muligt, har jeg hørt, men kan vi få et tidspunkt sat på? For det andet var jeg i dag inde på ministeriets hjemmeside og finde det vejledningsmateriale, som der er nu, og der står, at hvis en elev oplever, at man ikke bliver inddraget, sådan som man har krav på, så kan man kontakte Folketingets Ombudsmands Børnekontor. Er det ikke lidt sjovt, at det står i folderen, samtidig med at man så ikke vil lave regler, der er klare nok, til at Folketingets Ombudsmand rent faktisk kan gå ind og behandle de her sager? For det siger han jo at han ikke kan nu, på grund af at reglerne ikke er klare og bindende nok.

Svar:  Det, som jeg mener at materialet ikke udfylder i dag, er, at processen for den enkelte skole ikke er klar nok. Altså, hvad er det, man skal gøre, og hvad med det her med, at børn aldersmæssigt er forskellige, at det ikke er det samme, man skal gøre for en 13-årig som for en 7-årig? Udfordringerne er også forskellige. Er der en faglig udfordring? Er der en uoverensstemmelse med forældrene, eller hvad kan det være? Der mener jeg ikke at materialet er klart nok, og det er det, jeg mener bør være klarere. Det skal stå krystalklart for skolerne, hvad det er, de skal gøre for at overholde konventionen.
Kommentar:  Man kan jo hurtigt mane nogle problemer frem, når det er et kæmpe problem, at det tager 14 dage, fra man melder fra, til det rent faktisk virker. Der er jo en vis sagsbehandlingstid for det. Jeg kunne forstå på det, fru Pia Olsen Dyhr sagde i sin indledning, at man skulle have mulighed for et aktivt valg. Er det da ikke et aktivt valg, at man har mulighed for at sige nej til reklamer? Det er vel fuldstændig lige så aktivt et valg, som det er, at man har mulighed for at sige ja tak til reklamer. Det var det ene spørgsmål. Det andet spørgsmål er: Hvis de 80 procent, som modtager reklamer i dag, tilmelder sig, hvordan vil det så kunne få mængden af reklamer til at falde? Det er mig komplet uforståeligt, men det kan være, vi regner på forskellige måder. Endelig så synes jeg, at fru Pia Olsen Dyhr skulle fremlægge noget dokumentation for postulatet om, at virksomhederne oven i købet tjener penge på det her. Det findes der overhovedet ikke nogen dokumentation for, jeg kender i hvert fald ikke til det med mine 20 års erfaring i detailbranchen.

Svar:  Jamen det synes jeg er et fantastisk godt spørgsmål. Jeg har faktisk flere artikler, som jeg godt vil vise ordføreren efterfølgende, som viser, at flere af de store detailhandelskæder går ud og siger, at de selvfølgelig modtager betaling fra producenterne for de varer, der vises i katalogerne. Sådan er det jo. Det interessante er faktisk, at de tjener tre gange omkostningerne for den reklame, de skal sende ud til forbrugerne. Så der er ingen tvivl om, at de store dagligvarekæder sætter stor pris på de her reklamer. Jeg har egentlig ikke det store problem med de 14 dage, for jeg vil jo lave skiltet om til et ja tak-skilt, og så er der jo ikke nogen problemer. Men de, der ønsker at fastholde nej tak-skiltet, siger jo hele tiden, at de gerne vil gøre det nemmere, lettere og bedre og alt sådan noget, og hvis man kan gøre det bedre og nemmere, så er jeg lydhør. Så kommer jeg bare med et eksempel, og det handler om de 14 dage, men jeg vil lade være med at finde hår i suppen. Lad os bare gøre det til et ja tak-skilt, så har vi ikke problemet.
Kommentar:  Jeg er selvfølgelig glad for at høre, at ministeren har bedt embedsmændene om at lave et servicetjek af det her område, så tak for det først og fremmest. Helt principielt mener jeg og Dansk Folkeparti, at det er helt forkert, at man absolut skal have en udenlandsk baggrund for at kunne blive valgt til et integrationsråd, som er den kontekst, man har valgt i Helsingør Kommune for at kunne blive valgt til et integrationsråd. Jeg synes, at det faktisk er ret meget udemokratisk i forhold til at sige, at vi har et dansk samfund og vi har nogle danske regler, hvor det er, at vi gerne skulle vælges på lige vilkår, uanset om man er mand eller kvinde, eller uanset hvilken etnisk baggrund man har. Der synes jeg, at det strider noget mod det demokrati, men også den integration, som vi jo lægger vægt på i det borgerlige flertal, der er her i Folketinget, til at sige, at kommer man til Danmark, har man en stor opgave i at integrere sig, og at der ikke skal gøres forskel mellem, om man har en baggrund som danskfødt, eller om man kommer fra udlandet. Der synes jeg, at den konstruktion, man har valgt i Helsingør, jo sådan set gør op med det, som vi ønsker her på Christiansborg, netop en demokratisk facon, hvor man indgår på lige fod, og hvor man, når man stiller op til det ene og det andet valg, kan stille op, uanset om man så er født i det ene eller det andet land. Selvfølgelig skal man, hvis man stiller op til Folketinget, have dansk indfødsret og så videre Men det skaber sådan en anelse om, at man faktisk støtter op om sådan nogle miniparallelsamfund, for det er jo det, man på en kæk måde kan sige de integrationsråd er. Det er jo små miniparallelsamfund, hvis man udelukkende har anden etnisk herkomst end dansk, hvis man altså stiller op og bliver valgt til det her, og den anerkendelse lægger ministeren også for dagen, sådan som jeg hører det.

Svar:  Jeg synes jo faktisk tværtimod, for som jeg netop sagde, synes jeg bestemt, at der skal være plads til andre, der har interesser i området, når det handler om integrationsrådene. Det synes jeg helt bestemt. Som jeg også nævnte, er det ikke noget, man bliver valgt til. Man kan godt afholde et valg, men det er ene og alene vejledende, og det er kommunalbestyrelsen, der udpeger integrationsrådene til sidst.
Kommentar:  Jeg er bare nødt til at gentage, at jeg ikke er enig på det foreliggende grundlag, og at jeg er glad for, at vi nu har en situation, hvor vi har myndigheder, som nærmere undersøger, hvad der faktisk er foregået, og hvis det så munder ud i noget konkret, ja, så må vi jo tage sagen derfra. Men på det foreliggende grundlag mener jeg at jeg har gjort det, jeg skal gøre.

Svar:  Jeg er bare nødt til ganske kort at stille udenrigsministeren spørgsmålet: Stoler udenrigsministeren nu –as we speak – på de oplysninger, som udenrigsministeren får fra den tyrkiske ambassade?
Kommentar:  Men jeg tror, at ministeren snakker om en helt anden målgruppe end den, jeg prøver at snakke om. Det er dem, jeg beskrev som de ældre, der føler sig lidt yngre. Jeg tror, at Steen Hasselbalch, som er overlæge i demenssygdomme, selv beskriver det sådan, at kommunernes dagtilbud har en tendens til at være peddigrørsagtige og placeret på plejehjem, og at de rammer ved siden af den her gruppe af ældre, der altså føler sig yngre. Dem tror jeg vi kommer til at få flere af. Så jeg vil bare spørge om det. Når ministeren slet ikke forholder sig til den her gruppe, selv om det er den, jeg spørger ind til, er det så, fordi regeringen mener, at her fungerer alting rigtig fint, selv om en ny gallupundersøgelse viser, at der er meget stor variation i kommunernes tilbud?

Svar:  Jeg er overbevist om, at de enkelte kommuner vil kigge på det, som betyder noget, og det er netop den helhedsorienterede indsats. Der bruger vi jo også de socialfaglige metoder. Livshistorien er udbredt så mange steder, hvor man netop ved, at det er det enkelte menneske, vi skal ind og se på, altså hvilket liv man har levet inden, og hvad der er betydningsfuldt for vedkommende. Og så er der også masser af steder, hvor man netop bruger reminiscens, altså kigger tilbage på livet, der er levet, og på, hvad der er betydningsfuldt. Og man bruger sanseindtryk. Jeg har også selv været ude at se det. Jeg synes, at der er fokus på det, og det er jeg meget glad ved.
Kommentar:  Det er jo desværre bare ikke sådan, at virkeligheden er. For mig er det et klokkeklart argument for, at vi skal have et fast forankret dyrepoliti i Danmark, og det skal vi have i alle politikredse. Vi behøver ikke engang at opfinde den dybe tallerken, for der er faktisk politikredse – godt nok nogle få – hvor det rent faktisk eksisterer og fungerer fint. Får ministeren og regeringen ikke snart øjnene op for nødvendigheden af et fast forankret dyrepoliti?

Svar:  Om der er et fast forankret dyrepoliti, eller der er nogle, der er dedikeret til opgaven, tror jeg ikke er det, det skal komme an på. Men jeg forstår til fulde ønsket om, at det her ikke skal have lov at foregå. Udfordringen er bare med den situation, som politiet står i nu, hvor vi jo får uddannet flere betjente og der forhåbentlig er lys for enden af tunnelen, at det er sin sag at sige, at så tager vi betjente væk fra deres patruljeringer, fordi de så skal over i et dyrepoliti. Det er der, vi er presset, og jeg vil bare være helt ærlig og sige, at vi er voldsomt presset. Men jeg vil gå ind i det her, for Vollsmose trænger til at blive kigget ekstra godt efter i sømmene. Så langt kan jeg i hvert fald love spørgeren at vi vil gøre noget ved det.
Kommentar:  Jeg ved simpelt hen ikke, om en fatwa også kan omfatte andre ting, altså andre strafformer eller hævnformer, eller hvad man skal kalde det, end drab, men hvis det er en opfordring til drab – og præmisserne i øvrigt er opfyldt – er det strafbart, og så vil det blive straffet efter vores egen straffelov. Det kan i øvrigt godt være, men det ved jeg ikke med sikkerhed, at man ville kunne sige, at hvis omstændighederne er sådan, som spørgeren siger, altså at det er en særlig effektiv eller konkret påkaldelse, eller hvad man skal sige, at det så i øvrigt ville kunne være noget af det, som betinger, at det her er en forbrydelse. Men her er jeg lidt udenfor talepapiret, kan man roligt sige.

Svar:  Det er jo okkult. Normalt ville jeg jo aldrig stå her i Folketingssalen og sige, at man på nogen måde skulle indarbejde nogen som helst form for muslimsk lov i dansk lov. Det mener jeg sådan set heller ikke at man skal. Men jeg håber, at man kan indarbejde en forståelse for, hvor alvorligt en fatwa er, for lige nu er det ikke mit indtryk, at bare det at påkalde en fatwa for en person er sidestillet med opfordring til drab, hvilket det jo så i den muslimske kultur er. Så jeg håber, at ministeren vil tage det med tilbage til ministeriet og se på en opstramning, der netop vil kriminalisere det at påkalde en fatwa, som om det var en opfordring til drab.
Kommentar:  Se, nu bevæger vi os ind på noget, som er interessant. For som jeg har svaret rigtig mange gange, synes jeg, at vi har en lov omkring offentlighed, som er tilstrækkelig, men jeg er fuldstændig enig i, at det da er uheldigt, hvis et parti på forhånd har låst sig selv fast på en sådan måde, at man måske ikke er i stand til at indgå politiske forlig og så videre Igen vil jeg sige, at jeg altså mener, at det er op til det enkelte parti, hvordan man så vælger at låse sig fast på et bestemt resultat på forhånd. Men det er da en interessant udvikling, der har været. Det kan vi nok være fuldstændig enige om.

Svar:  Jeg har såmænd ikke så mange flere spørgsmål. Jeg tror faktisk, jeg har haft de to ting oppe, jeg har blandet lidt sammen i forvejen, fordi de to spørgsmål selvfølgelig vedrører hinanden. Men jeg vil afslutningsvis da gerne spørge, om ikke ministeren er enig i, at begrebet politisk købmandskab får en lidt anden betydning, når man kigger på den her form for politik i kommunerne. Det kan jo ikke være i folkestyrets interesse, at man på grund af ussel mammon kan gå ind og diktere eller lave underhåndsaftaler og så videre, inden vælgerne overhovedet har talt. Det er jo vælgerne, der skal bestemme den 17. november, og så nytter det ikke noget, at vi har et demokrati, som gør, at man kan lave hemmelige underhåndsaftaler om alt mellem himmel og jord, om at holde nogle ude og andre inde og holde forskellige politiske emner ude af debatten – jeg nævnte lige før udlicitering. Det er jo ikke noget, der højner demokratiet.