kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Igen, tak for ordet, og som jeg også har sagt, har jeg fuld forståelse for, at det er indgribende at være adskilt fra folk, man gerne vil mødes med, også fra sine nære. Og som det også er fremgået af de tidligere svar, som både justitsministeren og jeg selv har afgivet, så er det et af de spørgsmål, som vi i regeringen er meget optaget af i forbindelse med den fortsatte genåbning af Danmark. Derfor er restriktionerne allerede blevet lempet for en række nære familiemedlemmer. Med den lempelse har det været ønsket at sikre, at familier, der normalt har deres hverdag sammen, ikke holdes adskilt. Endelig synes jeg, at vi bliver nødt til at minde os selv om formålet med restriktionerne, nemlig at sikre, at effekten af de mange og ret omfattende beskyttelsesforanstaltninger, som vi i Danmark har truffet, ikke bliver undermineret, ved at personer fra udlandet fortsat kan indrejse frit. Vi har handlet rimelig hurtigt og rimelig resolut på en lang række områder, og mange har været og er fortsat underlagt restriktioner, som også af dem opleves som ret indgribende. Nu står vi så i den gode, men også svære situation, at vi skal genåbne Danmark i den rigtige rækkefølge, så vi ikke sætter den positive udvikling over styr. Men jeg kan så forsikre spørgeren om, at spørgsmålet om familiemedlemmer er i fokus, at der arbejdes på en løsning, og at vi melder det ud senest den 1. juni.

Svar:  Vi er jo ikke helt tilfredse med, at der bliver meldt ud senest den 1. juni, og vi håber også, at de forhandlinger, der er i gang nu, kan lede frem til, at borgerne igen må se deres livspartnere og deres familier. Det har aldrig været anbefalet af sundhedsmyndighederne at lukke grænsen på den her måde, og det er jo paradoksalt, at en udlænding, eksempelvis fra Malmø eller fra Flensborg, gerne må køre ind og arbejde med ældre mennesker i ældreplejen, altså sårbare mennesker – den risikogruppe, som alle er enige om, der er – eller for så vidt komme ind og behandle coronapatienter på sygehusene. Det må en udlænding gerne. Men komme og besøge ens kæreste må man ikke. Endnu mindre mening gav det, da man så for et par uger siden åbnede op for, at ægtefæller gerne må komme, men ikke kærester. Det er jo en lidt gammeldags holdning, at det kun er, hvis man har været nede på knæ og fået ring på, man må se hinanden, hvorimod man, hvis man måske kendt hinanden i flere årtier, men ikke er blevet gift, så ikke må se hinanden. Hvad er meningen med at lave den forskelsbehandling, at man må komme og arbejde, man må komme, hvis man er gift, men hvis man er kærester, må man ikke engang se hinanden?
Kommentar:  Nu er skatteministeren utryg. Så begynder skatteministeren jo alligevel at vise de der følelser, som han ellers ikke vil vise. Jeg vil sige til de borgere, der måtte se med her: Socialdemokraterne og SF går til valg på, at vi holder boligskatterne i ro, så de kan være ganske sikre på, at det, herre Peter Christensen står og siger, er det rene vås. Hvad har spillet ind på finanskrisen og konsekvenserne her i Danmark, da vi gik fra en finanskrise til en realøkonomisk krise? Det er jo netop manden, der sidder på forreste række her, herre Claus Hjort Frederiksen, og herre Peter Christensen på bageste række, der er dybt, dybt medansvarlige for, at dansk økonomi ikke er kommet bedre gennem den økonomiske krise. De mange mennesker, der står og er arbejdsløse i dag, og alle de mennesker, der nu skal til at betale prisen for manglende økonomisk lederskab fra regeringens side, nemlig ved at de kan se frem til, at de mister deres efterløn, og at dagpengene er halveret. Og det går også ud over de uddannelsessøgendes SU og over udgifterne til uddannelse. Det er den helt, helt forkerte vej for Danmark, både på kort og på lang sigt, og det er det, regeringen skal stå til ansvar for ved det kommende valg. Jeg vil sige, at skattestoppet er overtrådt 285 gange, det har ministeriet selv erkendt, og det vil være at stikke blår i øjnene på folk, hvis Venstre går til valg på, at skattestoppet fortsat eksisterer.

Svar:  Jeg synes jo, at det er rimeligt, at man i politik har forskellige prioriteringer og forskellige forslag til, hvordan man løser givne udfordringer. Vi har lagt vores klare svar frem på, hvordan vi finder 47 milliard kroner Og det er helt rimeligt, at Socialdemokratiet vil noget andet. Men vi kan bare ikke få at vide, hvad det er, Socialdemokratiet vil. Vi kan se, at der ikke er fugls føde på den økonomiske plan, der er lagt frem. Man har ikke noget svar på, hvad det er, man vil sætte i stedet for de svære forslag, som vi er kommet med. Herre Thomas Jensen har nu haft alle tiders mulighed for at forklare både mig og dem, der måtte lytte med, hvorfor det er, man vil bede en kommission om at kigge på boligskatterne. Der er ikke kommet svar, der er ikke kommet andet end angreb. Typisk! Men jeg ved jo godt, at den eneste grund til, at man beder en kommission om at kigge på boligskatterne, er for at få lavet en proces, som kan legitimere, at hvis der måtte være rødt flertal efter et valg, kan fru Helle Thorning-Schmidt sige til danskerne: Ja, De Radikale vil have højere boligskatter, Enhedslisten vil have højere boligskatter, SF's bagland vil have højere boligskatter, og i øvrigt vil mit eget socialdemokratiske bagland også have højere boligskatter, og nu har jeg haft en kommission til at kigge på det. Jeg tror, at danskerne også vil gennemskue, hvad det er for en proces, man er ved at sætte i gang fra oppositionens side. Tak.
Kommentar:  Smittetallene er lave, og det har de været længe. Og hvis der opstår et smitteudbrud, kan man lukke hurtigt og effektivt ned lokalt. Skoler og kommuner flere steder i landet har vist, at det kan lade sig gøre. Børnelæge og formand for Dansk Pædiatrisk Selskab, Klaus Birkelund Johansen, har udtalt, at skoler ikke driver epidemien, og at børn ikke bliver smittet i institution eller skole, men af forældrene i hjemmet. Forsker Christian Kanstrup Holm har sagt, at der er bevis for, at det ikke nytter noget at lukke skolerne nederst Hvad tænker ministeren om udsagn fra de to eksperter?

Svar:  Det, vi jo altså kan se, er, at vi nu har rigtig, rigtig gode danske lave smittetal trods det, at den engelske variant udgør 90 procent og driver vores epidemi, ligesom der formentlig er – andre lande har ikke så gode tal, som vi har – nogenlunde samme situation i andre lande, men de har blot langt flere smittetilfælde, og man begynder nu at lukke markant og drastisk ned i mange, mange lande omkring os. Så det er et faktum, at siden vi åbnede op – det var klogt at gøre – er der nu en stigning blandt dem i den helt unge målgruppe, der kom først tilbage i skole. Det er et faktum.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 96 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet går vi til afstemning.
Kommentar:  Min vurdering er, at det her vil bidrage til den øgede økonomiske sundhed til glæde for alle mennesker og til glæde for deres børn. Det her er sådan set også en videreførelse af den tidligere regerings spor med henblik på at sikre en højere grad af nærhed imellem de mennesker, der er under offentlig forsørgelse, og arbejdsmarkedet, altså for den del af deres arbejdsevne, som de er i stand til at nyttiggøre og få en almindelig indkomst ud af. Det er det bedste for dem selv, det er det bedste for deres børn, det er det bedste for Danmarks økonomi, og vi kan ikke gøre noget bedre for at hindre økonomisk ulighed, end at børnene får en god chance.

Svar:  Men vi er jo enige om, at det er en ganske lille beskæftigelseseffekt, der kommer ud af at indføre et kontanthjælpsloft, og dermed vil det også gør folk fattigere. For det mindsker jo simpelt hen folks rådighedsbeløb. De har færre penge til fornøjelser, de har færre penge til at sende deres børn på udflugter, de har færre penge til at få hverdagen til at hænge sammen. Så langt er vi enige. At betragte det som noget sundt, når beskæftigelseseffekten alligevel er så lille, er jeg for det første ikke enig i. For det andet: Tror ministeren, at det økonomisk og matematisk set vil øge uligheden, eller vil det ikke?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Nu må jeg sige, at Venstre sådan set også var leveringsdygtige i alle mulige dommedagsprofetier, og man fortsætter dem nu på samme måde som sidste år ved at sige, at snart vil det være helt katastrofalt og så videre Den diskussion skal jeg tage op i min ordførertale lige om et øjeblik. Men jeg vil godt sige, at jeg i virkeligheden synes, at det er en meget hård kritik, herre Jan E. Jørgensen rejser af dansk politi. For hvis det var et reelt problem, hvis det overhovedet betød noget for kriminalitetsbekæmpelsen i Danmark, så ville dansk politi selvfølgelig udnytte den aftale, der er med Europol, og ikke nøjes med at have fire ansatte. De ville udnytte den fuldt ud for at bekæmpe kriminalitet. Det gør de altså ikke, og når de ikke gør det, synes jeg, det er meget mærkeligt at høre Venstres ordfører stå og gøre det til et kæmpestort problem og kalde det molboagtige løsninger, og hvad ved jeg. Det er altså ikke noget, dansk politi opfatter som et så stort problem, at de vil udnytte den mulighed, der ligger lige foran dem, nemlig at ansætte nogle flere.

Svar:  Det er da molboagtigt. Det svarer jo til, at herre Søren Søndergaard, hver gang han skulle ind på Google, skulle ringe til en kollega eller en nede i sekretariatet og bede vedkommende foretage en søgning. Selvfølgelig kunne det lade sig gøre, men det er da mere bøvlet end at have direkte søgeadgang. Det kan vi da ikke være uenige om. Med hensyn til skræmmekampagner er jeg jo oppe mod en sand ekspert, der i valgkampen eksempelvis mente, at hvis vi stemte ja til at afskaffe retsforbeholdet, så ville det kunne indebære, at adgangen til registreret partnerskab i Danmark, at folk af samme køn kunne blive gift med hinanden, ville blive fjernet. Så der tror jeg, at jeg har mødt min overmand her i herre Søren Søndergaard.
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 38 af Martin Henriksen (DF), Jakob Engel-Schmidt (V), Laura Lindahl (LA) og Naser Khader (KF). Der kan stemmes. Vi slutter afstemningen. For stemte 55 (DF, V, LA og KF), imod stemte 54 (S, EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslag til vedtagelse nummer V 38 er vedtaget. Forslag til vedtagelse nummer V 39 af Mattias Tesfaye (S) er hermed bortfaldet. Dermed er forespørgslen afsluttet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg synes, det er godt, at ministeren har sagt meget klart til EU-systemet, at vi selvfølgelig har grænsekontrol, lige så længe et flertal i Folketinget ønsker, at der skal være grænsekontrol ved de danske grænser. Jeg vil så spørge ind til Schengensystemet, for ministeren kom jo til at sige, at det var et juridisk fatamorgana. Nu kan jeg ikke lige huske, om det var sådan, det blev sagt, men det var et eller andet med et juridisk fatamorgana og at komme tilbage til den virkelige verden-agtigt. Mener ministeren, at Schengen og den måde, det har været håndteret på, er udtryk for et juridisk fatamorgana?

Svar:  Nej, men det har vel måske nærmere været udtryk for, at man har bygget nogle ydre grænser op, som så i virkeligheden ikke har kunnet håndtere den situation, som vi var i, altså i den virkelige verden, nemlig at der er en meget, meget stor indstrømning i Europa. Og det synes jeg jo i hvert fald ikke at man kan diskutere ret meget om er tilfældet eller ej, for det kan enhver desværre se er tilfældet. Der er en meget stor tilstrømning til Europa, og det er der fortsat, og det er jo, fordi der ikke er styr på de ydre grænser endnu.
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og det, det drejer sig om, er afstemningen om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 84 af Karsten Lauritzen (V), Tina Petersen (DF) og Helle Sjelle (KF). Der kan stemmes. Jeg kan oplyse medlemmerne om, at afstemningen er i gang. Afstemningen slutter. For stemte 58: (V, DF, KF og LA), imod stemte 48: (S, SF, RV og EL), hverken for eller imod stemte: 0. Forslaget til vedtagelse nummer V 84 er vedtaget, og herefter er forslag til vedtagelse nummer V 85 af Jeppe Kofod (S), Hanne Agersnap (SF), Jørgen Poulsen (RV) og Frank Aaen (EL) bortfaldet. Dermed er forespørgslen afsluttet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ingen beder om ordet.
Kommentar:  Nu sad jeg jo ude lokalt, og det er simpelt hen ikke rigtigt, at det kun var 500 million kr.; det var 500 million kroner varigt . Så det vil sige, at vi ude i min kommune fik de penge igen og igen og igen, og i øvrigt var det ikke kun 500 million kroner, vi fik sat af, men 750 million kroner, som man kunne bruge igen og igen ude i kommunerne. Det er rigtigt, at der kom færre pædagoger, men der blev også sparet i kommunerne på grund af krisetid. Men ministeren svarede sådan set ikke på mit spørgsmål: Synes ministeren, det er en god idé at lave en minimumsnormering – ligesom man har et klasseloft i folkeskolen – så vi er sikre på, at der er voksne nok til børnene?

Svar:  Jeg er meget optaget af, at det er ude lokalt – det tror jeg i virkeligheden også herre Jacob Mark giver mig ret i – man kender børnegruppen. Det er her, man ved, hvad der er af udfordringer. Det er her, man kan dirigere en særlig social normering hen, hvis det er det, der skal til. At fjerne det fra det kommunale selvstyre er jeg for nuværende ikke parat til. Men jeg synes, det er vigtigt at få slået fast, at inden for en 2-årig periode har den borgerlige regering prioriteret først 580 million kroner, derefter 1 milliard kroner, hvorimod Thorningregeringen sammen med SF prioriterede 500 million kroner, som ikke engang kunne mærkes. Jeg bliver bare nødt til at sige: Det er altså 1-0 til den borgerlige regering.
Kommentar:  Nu er lovgivningen jo meget variabel, og på nogle områder betyder det her med fortsæt vældig meget, og andre steder er det, om man gør noget forsætligt, et meget bredt begreb, så næsten hvad som helst kan være forsætligt. For eksempel er terrorlovgivningen jo meget åben over for, at næsten hvad som helst kan være et forsæt. Hvis det er det, vi diskuterer, så er vi jo igen tilbage ved den vejledende liste. Og så vil jeg bare sige, at ministeren jo er supersuperheldig, for i det her land har vi nogle fantastisk dygtige ngo'er, som arbejder løbende med området, og udarbejdelsen af sådan en liste er jo ikke noget, man gør en gang for alle. Det er jo ikke noget, vi for eksempel skal sidde her og vedtage i Folketingssalen. Det er jo netop en vejledende liste, som ministeriet sørger for bliver udarbejdet, men hvor man selvfølgelig løbende er nødt til at justere, og det kan man jo gøre ved at bruge de her ngo'er, der arbejder med det: Folkekirkens Nødhjælp, Dansk Røde Kors, Danwatch og så videre og så videre Spørgsmålet er bare, om ministeren vil gå ind og bruge de her folk aktivt, også være aktiv i forhold til at sikre, at de har ressourcer, og – jeg ved godt, at vi slet ikke må sige sådan noget i det her Folketing og til den her regering, men nu gør jeg det alligevel – at de har penge til at udføre det stykke arbejde, der er samfundsgavnligt og vigtigt.

Svar:  Nu er der kommet fokus på området, og der er også blevet sendt nogle ret klare signaler og opfordringer til de virksomheder, som investerer penge bredt rundtomkring i verden, om at tage et samfundsansvar og have en etik i den måde, de investerer på. Vi har som det første land i verden gennemført en meget vidtgående lovgivning omkring samfundsansvar, der gør, at de store virksomheder i Danmark simpelt hen skal redegøre for det i deres årsregnskab, og jeg siger til fru Pernille Frahm, at tallene faktisk nu begynder at se meget, meget flotte ud, når det gælder pensions- og forsikringsselskaberne, og man kan også tydeligt høre, at det samme gør sig gældende, når det gælder resten af den finansielle sektor, nemlig at man bliver mere og mere opmærksom. Jeg tror, at næste skridt er at prøve at arbejde med den her vejledning, som jeg talte om, og se, hvor meget det flytter. Jeg vil så også sige til fru Pernille Frahm, at hvis det så viser sig, at vejledningen ikke er tilstrækkelig og ikke flytter nok, så vil jeg gerne tage diskussionen igen hernede og se på, om der skal endnu skrappere våben til. Jeg tror selv på, at den vejledning er vejen frem fremfor sortlistninger, men jeg er enig med fru Pernille Frahm i, at det her er en dagsorden, vi skal blive ved med at sætte meget fokus på, for det er den eneste måde, hvorpå vi kan få presset virksomhederne til at gå i den retning, vi ønsker.
Kommentar:  Jeg siger tak for justitsministerens gentagne gennemgange af, hvad der ligger af forlig og aftaler og sådan noget, men det er sådan set ikke det, jeg spørger om. Det kan vi jo slå op i diverse bøger, der kommer fra Finansministeriet og Justitsministeriet, og det er vi jo helt enige om. Det er ikke det, jeg spørger om. Jeg spørger: Er det rimeligt, at politiet er nødt til at trække sig tilbage og må beskytte sig ved hjælp af blandt andet tåregas for at undgå at komme ud for personskade mere end højst nødvendigt og så derefter i 9 måneder eller mere siger, at nu patruljerer de ikke længere på Christiania? Synes justitsministeren virkelig, det er rimeligt, og hvad kan grunden være til, at man har den holdning? Kunne grunden være, at man siger: Jamen ressourceforbruget vil være voldsomt, hvis man skal ud på Christiania – hvad det i øvrigt altid har været – for politiet vil skulle færdes måske 40-50 mand samlet, hvis de skal lave noget på Christiania? Kunne det være det, der er årsagen? Så er det, jeg siger til justitsministeren: Hvis det er det, der er årsagen, eller hvad der nu er årsagen, er ministeren så ikke enig i, at det da er uholdbart, at dansk politi må trække sig tilbage og man så i øvrigt siger: O.k., så får I fred derude i næsten et år? Det er vel ikke vejen frem.

Svar:  Jeg må sige, at jeg bestemt ikke har opfattelsen af, at Københavns Politis indsats er tilrettelagt ud fra, at det skulle give rocker- og bandemiljøet i København og hovedstaden fred. Tværtimod synes jeg, at alle statistikker peger på, at politi og anklagemyndighed her gør en fremragende indsats. Jeg har intet grundlag for at kritisere dem. Alle de politiske hensigter, vi har vedtaget i fællesskab, bliver efterlevet, og resultaterne er meget klare: Op mod en femtedel af de registrerede rocker- og bandemedlemmer i Danmark sidder enten i fængsel eller er varetægtsfængslet, og der bliver givet domme som aldrig før. Det er selvfølgelig udtryk for, at der er et problem, og det håndterer blandt andet Københavns Politi meget, meget flot. Så spørger herre Peter Skaarup: Er det rimeligt, at politiet bliver bragt i en situation, hvor de skal bruge tåregas? Nej, selvfølgelig er det ikke det; det er jo helt uacceptabelt. Det kan der ikke være to meninger om. Derfor er jeg også glad for at konstatere, at der her er en situation, hvor Københavns Politi lader ikke rocker- og bandemedlemmer gå frit rundt i gaderne i København, overhovedet ikke – tværtimod. De har opfyldt alle politiske hensigter og fået klap på skulderen for, at ville forstærke den indsats, som man har været i gang med, og resultaterne er der i form af, at man får fat i rigtig mange rocker- og bandemedlemmer, som enten er fængslet eller sidder varetægtsfængslet i øjeblikket.
Kommentar:  Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man kan sige, at der er blevet skåret ned, skåret ned og skåret nederst Når jeg ser på området for udsatte børn og unge, når jeg ser på voksenområdet, når jeg ser på ældreområdet, når jeg ser på dagtilbuddene og SFO, har der fra 2004 til 2009 ikke været andet end vækst, vækst og vækst. Vi har aldrig nogen sinde brugt så mange penge ude i kommunerne, som vi gør i dag. Vi er oppe på 230 milliard kroner Det er historisk højt. Så at sige, at der er blevet skåret ned, er jo helt forkert. Vi kan jo også se, at kommunerne slet ikke er gået til den derude i forhold til at holde deres budgetter. Tværtimod har de overskredet deres budgetter sidste år med 4,9 milliard kroner Ser vi det i forhold til børnerådet, hvor vi kan se, at der er faldende børnetal i 83 kommuner, så oplever vi alligevel, at der er overskridelser på 0,7 milliard kroner på det område. Det må da vække til eftertanke.

Svar:  Men det ændrer vel ikke på, at de svagest stillede i dette samfund, de, som har behov for ekstraordinær hjælp, vel ikke skal betale, for at kommunerne netop skal finde besparelser. Det må vel være sådan, at der, hvor der er hjælp behov, der, hvor der er brug for en særlig indsats, skal det ikke være afhængigt af budgettal, der skal man ikke gå ind og vurdere, om man nu har råd, der skal man netop gribe ind, der skal man komme med det særlige tilbud, der skal man sørge for, at der til udsatte familier bliver givet den nødvendige hjælp. Det hænger vel ikke sammen med, hvor mange borgere man har i kommunen, men sammen med, hvilke borgere der har brug for den ganske særlige hjælp.
Kommentar:  Jeg tror sådan set, jeg svarede meget præcist på det tilbage i 2011 og nu igen som svar på det første spørgsmål til mig her, så det er ikke for at være fræk eller noget som helst, men den bedste måde at få det her afklaret på kunne måske være at give det gode råd, at man kunne invitere herre Rasmus Prehn til en debat i et forsamlingshus, for så kunne man jo meget præcist få at vide af herre Rasmus Prehn selv, hvilke tanker og intentioner der ligger bag det. Og så må jeg igen tilføje, at hvis det gælder afgifter, så er det jo skatteministeren, som selvfølgelig har ansvaret for det. Så derfor vil jeg svare herre Flemming Damgaard Larsen meget mere generelt og sige, at mobilitet – herunder fly – er vigtigt for almindelige mennesker og for erhvervslivet og så videre, og så kan vi vel et eller andet sted sammen glæde os over, at da Cimber Sterling desværre gik konkurs her den anden dag, gik der ikke så forfærdelig mange timer, før en række af de ruter blev befløjet af andre selskaber. Det synes jeg sådan set var den glædelige nyhed den dag.

Svar:  Det er så en situation, hvor vi ikke har en flyafgift, men hvis vi nu havde en flyafgift, som det blev foreslået i »En Fair Løsning« i sin tid, og hvis vi yderligere får den, som herre Rasmus Prehn er fortaler for i Nordjyske, nemlig en kilometerbaseret flyafgift, så er spørgsmålet, om det ikke vil have stor indvirkning på flytrafikken i Danmark, både indenrigs og internationalt. I tidligere undersøgelser, der er lavet, medlte de danske lufthavne meldte ud, hvor mange job det vil koste bare at lave den flyafgift på 75 kroner Hvis man så yderligere skulle have en, der er kilometerbaseret, ville det virkelig være meget, meget trist. Dengang sagde de danske lufthavne, at det direkte ville ramme 800 medarbejdere, og hvad så indirekte? Det ville også være en del. Derfor synes jeg, at Socialdemokratiet indbyrdes skulle få afklaret det her, så jeg ikke behøver at invitere herre Rasmus Prehn ud i forsamlingshuset. Jeg synes, Socialdemokratiet skulle prøve at finde ud af, hvad Socialdemokratiet mener.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 92 (S, DF, V, LA, ALT, RV og KF), imod stemte 13 (EL og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Fru Jane Heitmann, Venstre. Værsgo.