kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Det vil jeg gøre, og det vil jeg gerne kvittere for. Det er noget helt konkret, vi kan tage med hjem til institutionerne og sige. Men der er også et problem efter den 10. maj. Den aftale, regeringen har lavet med kommunerne, gælder ligesom de foranstaltninger, der er lavet inden den 10. maj, men der er jo stadig brug for mere rengøring, der er stadig brug for forebyggende tiltag. Den opgave står institutionerne selv med lige nu; der er ikke givet nogen penge til det. Og i Nordjylland er der skærpede retningslinjer, der skal der være grupper på to til tre børn, og der er ekstra krav om rengøring og afspritning. Der er heller ikke sat penge af til det. Hvornår kommer der en melding om, at der er brug for ekstra penge til også at dække de udgifter, der er til rengøring nu her?

Svar:  Jamen altså de krav, der gælder i forhold til rengøring på daginstitutioner og skoler i hele landet, sikrer, at det er sikkert at sende børn i daginstitution og skole. Der er ikke særskilte og andre rengøringskrav i Nordjylland. Der er nogle andre retningslinjer, der gør sig gældende, og det kommer der givet en regning på – det skal der være en forhandling om. Men hvad angår de retningslinjer, der er for rengøring, er det faktisk de samme, der gælder i hele landet. Og det er afgørende, at de regler bliver overholdt, det giver sig selv, ellers er det jo ikke meningsfuldt. Derfor er det også utrolig vigtigt for mig, at der faktisk bliver fulgt op de steder, hvor det ikke er tilfældet. Derfor er det vigtigt, at de konkrete eksempler kommer på bordet, sådan at vi kan tage fat om det. For nogle af de steder, vi har haft fat i, har det vist sig, at det så var en områdeleder, der ikke helt havde forstået, hvordan pengene skulle bruges. Efterfølgende er det problem så blevet løst. Så mange gange er det noget lavpraktisk, hvor vi skal give det et skub. Det bidrager vi rigtig gerne til, så bare kom med de konkrete tilfælde, så går vi videre med det.
Kommentar:  Jeg må bare konstatere, at ministeren stadig væk ikke svarer på noget af det, jeg spørger om. Nu var det det generelle tilfælde, jeg spurgte om, og vi blander så ikke Kalvebod Syd ind i det, selv om jeg ved, at der er mange, der sidder og ser det her i fjernsynet, som gerne vil kende regeringens holdning til det, men det vil man ikke svare på. Men kan vi så ikke få et svar på, hvordan det forholder sig i det generelle tilfælde, hvor det altså er X sted, som ikke hedder Kalvebod Syd, men som hedder noget helt andet, som vi ikke nævner, og hvad der er regeringens holdning til at give dispensation her, hvis det er sådan, at man kan finde et sted, der er bedre, og som ikke kræver dispensation? Det må ministeren da kunne svare på. For vi kan vel godt være enige om, at det skal være ud fra rationelle overvejelser, at man opstiller vindmøller, og ikke ud fra emotionelle overvejelser. Der er for eksempel tale om, at det er en rationel overvejelse, når man opstiller en vindmølle et sted, hvor den giver de bedste driftsbetingelser, og at det ikke er, fordi man har lyst til, at der skal stå en vindmølle et bestemt sted, for så er det jo ud fra emotionelle overvejelser. Men kan vi være enige om, at det er de rationelle overvejelser, der skal ligge bag?

Svar:  Hvis spørgeren gerne vil høre, hvad der er min holdning til nogle teoretiske spørgsmål, så må jeg sige, at min holdning er den, at det er kommunerne, der er de bedste til at planlægge, så længe de overholder loven, og så længe de tager højde for, at man, hvad angår beskyttelseslinjer, fredninger og internationale beskyttelsesområder, skal holde sig inden for reglerne. Skal man give en dispensation nogen steder, skal man have meget god grund til at gøre det. For eksempel er det sådan, at der, hvis man skal give en dispensation et sted, hvor der er en fredning, så skal laves en ny fredning, og det kræver, at der er et uvildigt fredningsnævn. Og det er så igen et sted, hvor jeg som minister ikke har noget at skulle have sagt. Der er det i retssystemet i Danmark heldigvis sådan, at man som minister ikke efter forgodtbefindende eller af emotionelle årsager kan gå ind og blande sig i de ting, og jeg synes, det ligger rigtig fint på den måde. Jeg stoler faktisk på, at de i kommunerne i det her land ikke er nogle følelsesladede tosser, der sidder med begge hænder for øjnene, men at de tværtimod er de helt rigtige til at planlægge det, der er i forhold til den her opgave. Så der er det min holdning, at det er noget, der ligger rigtig fint hos kommunerne, så længe de overholder de love og regler, vi har lavet.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet. Så går vi til afstemning om lovforslagets endelige vedtagelse nu.

Svar:  Jeg slutter afstemningen. For stemte 96 (V, S, DF, RV, SF, KF og SP), imod stemte 8 (EL), hverken for eller imod stemte  6 (LA og ALT). Forslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Min partifælle i Region Midtjylland kommer ikke til at skulle spare; han kommer til at tilføre flere penge som et resultat af den økonomiaftale, vi lige har indgået. Og det er da rigtigt, at det vil koste penge som arbejdsgiver – det er der jo ikke nogen grund til at forklejne – hvis ikke man har held til at nedbringe sygefraværet. Men hele ideen med økonomiske incitamenter for at ændre adfærd er jo, at de skal have en effekt, og vi tror på, at det her vil have en effekt. Vi lytter naturligvis til de ankepunkter og de kritikpunkter, der er, men vi tror rent faktisk på, at det her kan være et væsentligt bidrag til at højne ambitionsniveauet for vores arbejdsmiljø og for vores sundhedstilstande ude på de danske arbejdspladser.

Svar:  Hvad tænker ministeren om kommentaren fra DI’s underdirektør, Steen Nielsen, der til Berlingske den 2. oktober 2019 siger, at regeringens forslag om at forlænge arbejdsgiverperioden i sygedagpengeloven med 10 kalenderdage betyder, at »virksomhederne kan være tilbageholdende med at ansætte nye i nogle situationer«, og at virksomheder, »som har taget nogle af dem fra kanten af arbejdsmarkedet ind, får en ekstra regning«, som vil gå ud over virksomhedernes »lyst til at tage et socialt ansvar«?
Kommentar:  Jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt at diskutere fattigdomsydelserne, og jeg er meget stolt af, at vi har afskaffet de fattigdomsydelser. Jeg synes, det selvfølgelig også hænger sammen med, at vi klart og tydeligt siger, at ingen mennesker – ingen mennesker – skal, hvis de ellers kan påtage sig et arbejde, blive hjemme på sofaen. Det tror jeg også de fleste ikke ønsker. Jeg tror, de fleste ønsker at komme ud og få et arbejde. Så ingen mennesker skal blive hjemme på sofaen, hvis der ellers er et arbejde, de kan påtage sig. Det er også derfor, vi har sagt meget tydeligt, at når man gennemfører en afskaffelse af de her fattigdomsydelser, skal man også gennemføre en integrationsreform og en kontanthjælpsreform. Jeg håber også, at oppositionen vil være med til det her, for det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får gjort noget ved den andel af mennesker, som er på kontanthjælp og har meget, meget vanskeligt ved at finde tilbage til arbejdsmarkedet. Det, man jo kan sige, er, at nogle af de eksempler eller måske  det  eksempel, der har været fremdraget i debatten, ikke er et, der er opstået under den nye regering. Det er jo et, der tyder på, at der har været visse forsømmelser ved den gamle regering. Lad os tage diskussionen – det vil vi meget gerne – og det er også derfor, jeg har henvist til beskæftigelsesministeren. Det er hendes ressort, det henhører under.

Svar:  Tak. Er statsministeren enig i, at det er rimeligt, at Folketinget har mulighed for at spørge uddybende til de udtalelser, som statsministeren fremsætter i Folketinget og ved pressemøder?
Kommentar:  [Lydudfald] ... fattige børn i Danmark, og regeringen vil gøre alt, hvad der står i dens magt for at håndtere vilkårene for dem på en sådan måde, at de får mulighed for en ordentlig skolegang, får mulighed for at få fodfæste til at blive en del af det arbejdende fællesskab. Det kræver, at deres forældre i det omfang, det overhovedet er muligt, har en arbejdsevne og altså er en del af det arbejdende fællesskab, så vi får skabt en større dynamik, både for indvandrerfamilier og for øvrige danske familier. Det er en tung, omfattende dagsorden, vi arbejder med i hele regeringen, og min pointe er bare, at vi ikke bør bedømmes på et enkelt statisk element. Og når vi ser på fattigdomsgrænsen, er vi nødt til at være opmærksomme på, at fattigdom er et mere komplekst begreb end dette isolerede økonomiske indkomstbegreb.

Svar:  Jeg er trods alt glad for, at man siger, at man vil gøre noget for at bringe børn ud af fattigdom. Men omvendt forstår jeg ikke, hvordan det harmonerer med den politik, man så fører, og jeg forstår ikke, at det svar, som spørgsmålene i dag tager udgangspunkt i, først er givet fra ministerens ministerium den 11. maj 2016, når det er stillet den 3. november 2015, og når man har 4 uger til en besvarelse. Jeg forstår ikke, hvorfor man så ikke, hvis det var så vigtigt, i den lov, man har indført, har lavet beregningerne? Hvorfor er det først, når vores finansordfører stiller spørgsmålet, at man laver beregningerne, og hvorfor kommer de så sent?
Kommentar:  Det var spændende toner, vil jeg sige. Så ministeren vil gerne garantere, at der som følge af fremtidige eventuelle besparelser ikke kommer til at blive lukket campusser rundomkring. Er det ministerens opfattelse, at et kommende bevillingssystem måske netop skal holde hånden under nogle af de mindre uddannelser, som der går færre elever på, ude i andre byer end lige storbyerne? Er det en del af det kommende bevillingssystem?

Svar:  Nu brugte jeg ikke udtrykket garanti. Jeg tror i øvrigt, man skal vare sig for at udstede garantier fra en ministerstol. Der er i hvert fald eksempler på det hos nogle af herre Jacob Marks tidligere samarbejdspartnere, hvor man er kommet gruelig galt af sted med at udstede sådan meget håndfaste garantier. Jeg sagde, at vi fra regeringens side ønsker at sikre, at der er adgang til videregående uddannelser også uden for de store traditionelle universitetsbyer. Vi har igangsat en reform af vores bevillingssystem, og jeg synes da, det ville være nærliggende, at vi i den sammenhæng ser på, hvordan vi netop kan understøtte, at vi har videregående uddannelser uden for de store universitetsbyer. Og så pegede jeg på, og jeg opfatter det som en vigtig del at Syddansk Universitets dna, at man netop har en campusstruktur, altså at man bidrager til at leve op til den målsætning, der handler om, at vi skal have mulighed for adgang til videregående uddannelser uden for de traditionelle universitetsbyer.
Kommentar:  Tak til ordføreren for talen. Forslaget her handler jo så ikke om det, der blev diskuteret for et år siden, men om det reelle indhold i det her lovforslag, som handler om at gøre de kommunale folkeafstemninger bindende. Hvor mange eksempler er der på, at man har afholdt kommunale folkeafstemninger, og at man så i byrådet har valgt ikke at følge resultatet?

Svar:  Jeg har ikke nogen eksempler.
Kommentar:  Jeg vil gerne gå med til at sige, at det bare er fremmed jura. Det er i hvert fald en praksis, som er ukendt i forhold til den danske grundlov, hvor det jo er fuldstændig klart, at dommerne er underlagt loven og derfor ikke skal  skabe  ret. Og derfor ville jeg også gerne have, at ministeren var noget mere klar i mælet, i forhold til hvad vi gør – for det er et demokratisk problem, det er et forfatningsmæssigt problem, at vi har domstole i henholdsvis Luxembourg og Strasbourg, som gang på gang underkender det, som vi i Folketinget demokratisk har ønsket skal være ret.

Svar:  Men når jeg brugte tid på det, var det i virkeligheden bare for at kvantificere løsningsfeltet. For når vi står i en situation, hvor der er en anden retstradition, som vi så kan kalde det, tror jeg simpelt hen ikke, det er inden for handlingsspektret at forvente, at man grundlæggende kan få ændret den. Det vil sige, at så bliver man jo nødt til på de præmisser – givet det, at det er et internationalt samfunds samarbejde – at finde ud af, hvad vi så har af handlemuligheder. Og noget af det, vi har som handlemulighed, er selvfølgelig at italesætte problemet.
Kommentar:  Nu er det jo et tænkt eksempel, spørgeren kommer med. Men det vil jo altid være sådan, og det er jo det, der ligger i friskoleloven, at hvis der er mistanke om, at man ikke lever op til de grundlæggende formål, som både er det faglige indhold og demokrati, ligestilling og så videre, og hvis vi får en henvendelse om det, er der som sagt både de interne tilsynsmekanismer, og der er de eksterne tilsynsmekanismer, herunder at vores tilsynsstyrelse kan gå ind både anmeldt og uanmeldt og på baggrund af det undersøge en hel konkret mistanke om, at undervisningen ikke står mål med de grundlæggende formål. Det betyder jo også, at hvis der er en lærer, der ikke stå på mål for det faglige indhold og for det, der skal være i forhold til demokrati og ligestilling, vil man kunne gå ind. Men det forudsætter jo selvfølgelig, at der er nogen, der siger: Vi tror ikke, at det foregår efter hensigten her.

Svar:  Der står jo en fra Dansk Folkeparti her og siger, at vi ikke tror på, at det helt foregår efter hensigten. Ministeren får her en opfordring til at gøre noget ved det. Jeg anerkender, at ministeren er meget rummelig. Jeg er ikke sikker på, at jeg er så rummelig, især ikke når det drejer sig om visse af de her muslimske friskoler, netop fordi de har to ansigter. Men nu får ministeren altså en opfordring til at gøre noget ved det. Vil ministeren så gøre det, efter at jeg, Alex Ahrendtsen, har bedt ministeren om at kigge den friskole nærmere i kortene?
Kommentar:  Jeg kan jo konstatere, at oppositionen har meget svært ved at finde ud af, hvordan man skal håndtere angrebene på regeringen, i forhold til at vi har et skattestop. For på den ene side bliver vi kritiseret for, at det er alt for dyrt, at man har et skattestop. Og på den anden side bliver jeg nu kritiseret for, at vi slet ikke har noget skattestop. Det, jeg kan sige helt klart, er, at vi har et skattestop. Vi har sikret, at vi også frem til 2020 har mulighed for at sikre skattestoppet, samtidig med at vi får balance i vores økonomi. Og jeg kan helt klart afvise, at de 285 skatte- og afgiftsforhøjelser alle sammen er i strid med skattestoppet. For det, der hele tiden, siden 2001, har været definitionen af skattestoppet, er sådan set, at hvis der kom beslutninger fra for eksempel Kommissionens side, og hvis der var miljøhensyn, ja, så kunne man godt hæve en afgift eller skat, hvis pengene blev ført tilbage til borgerne. Det har vi gjort, og derfor overholder vi skattestoppet. Så er det rigtigt, at der, hvor vi laver en skatteomlægning, siger vi, at der gælder skattestoppet ikke. Men det er selvfølgelig inden for den ånd, der er i skattestoppet. Når vi hævede afgiften blandt andet på energi, var det jo for at bruge hver en krone til at sætte skatten ned på arbejdsindkomst. Og det er nok grunden til, at Socialdemokratiet virkelig ikke bryder sig om skattestoppet, nemlig at Socialdemokraterne ikke vil forpligtes til at sende penge tilbage til borgerne, men vil gøre verdens største offentlige sektor endnu større. Det er jo et reelt politisk valg. Jeg tror på, at skattestoppet er med til at give ro om danskernes økonomi, og det er et vigtigt politisk mål for regeringen.

Svar:  Det er klart, at det ikke kan holdes inden for det ene minut, når skatteministeren skal synge det samme salmevers, som skatteministeren har sunget som menigt medlem af Venstres folketingsgruppe siden 2001, nemlig sangen om skattestoppet. Jeg vil bare sige, at grunden til, at jeg tager skattestoppet op i dag, jo er, at jeg mener, at det er at stikke blår i øjnene på borgerne, at man står og puster sig op med et selvdefineret skattestop og så ellers overtræder det. Og når definitionen ikke lige passer længere, ændrer man definitionen, og så siger man: Jamen vi overholder det jo stadig væk. Jeg er ikke helt færdig. Jeg kan forstå, at ministeren meget gerne vil til at svare nu, men jeg må bare sige noget mere. I forhold til alle de ændringer af definitionen af skattestoppet har statsministeren jo i november 2010 været ude at sige, at måske skulle vi også begynde at ændre det, for eksempel når vi ser på sundhedsområdet. Energiområdet er også kommet ind over. Og sådan er der masser af ting. Mener ministeren virkelig, at Venstre med 285 skatte- og afgiftsstigninger og med alle de her udtalelser om, at måske skulle vi også lige se på noget sundhed og noget energi, stadig væk kan gå til valg på at sige, at man har et skattestop?
Kommentar:  Altså, jeg tror rettelig, at det må være et spørgsmål, der skal rettes til udenrigsministeren. Jeg kan sige, at jeg ikke selv har haft møder med tyrkiske ministre eller repræsentanter. Jeg har i hvert fald ikke selv haft mulighed for at rejse problematikken, men jeg tror, at det må henhøre under udenrigsministeren.

Svar:  Spørgsmålet lyder: Hvad mener regeringen om, at det tyrkiske religionsministerium og dermed Erdogan udøver politisk propaganda og kontrol gennem moskeer i Danmark?
Kommentar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 108 (V, S, DF, SF, KF, RV og EL), imod stemte 1 (Christian H. Hansen (UFG), hverken for eller imod stemte 1 (LA). Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der har bedt om ordet. Derfor går vi til afstemning.
Kommentar:  Det møder vi selvfølgelig op til, og det er jo en spændende diskussion, men nu spurgte jeg egentlig ikke til undersøgelsesrapporten som sådan, for den omhandler ikke ministeren, som ingenlunde er frikendt ved den undersøgelsesrapport, der kom i går. Så det spørgsmål, jeg egentlig bare vil stille, handler ikke om, hvorvidt embedsmænd må indgå i produktionen af nødløgne eller andet, men handler om ministerens rolle. Der vil jeg sådan set bare have statsministeren til at bekræfte fuldstændig utvetydigt, at hendes ministre ikke lyver for Folketinget, og at de i det omfang, de måtte lyve for Folketinget, så ikke længere er ministre i statsministerens regering.

Svar:  Som jeg også nævnte i det samråd, som jeg deltog i den 17. januar, så har den tidligere justitsminister, herre Morten Bødskov, jo beklaget over for Folketinget, at han bidrog til, at medlemmerne af Retsudvalget fik en begrundelse for aflysningen af besøget på Christiania, som ikke var den reelle. Det mener jeg var rigtigt at gøre, for der kan ikke herske to meninger om, at Folketinget skal have korrekte oplysninger, og at man naturligvis altid skal sige sandheden til Folketinget.
Kommentar:  Vi går til de forhandlinger, som vi snart skal i gang med, med den intention, at der skal spares på det her område. Som jeg nævnte, bruger vi i Danmark langt flere penge, og der taler vi altså om milliarder, end man gør i andre lande, og det er lidt svært at se, hvad vi får ud af de ekstra penge, vi bruger. Man kan i hvert fald konstatere, at det ikke har været med til at løse det helt strukturelle problem, vi har i Danmark, med, at vi har en langt højere andel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst end lande, vi normalt sammenligner os med. Det er sådan set den største udfordring, vi står med. Jeg er helt enig i, og det tror jeg sådan set at de fleste er, at der er meget aktivering, som har virket meningsløs. Det har Carsten Koch-udvalget også peget på, mindfulnesskurser og andre ting, som ikke bidrager til, at folk kommer i beskæftigelse. Vi synes ikke, at der skal være mere kontrol, end det giver mening, men hvis man ser sådan på historikken, må man også sige, at det, at der er en vis kontrol, altså også er noget, der har medført, at man faktisk har fået nedbragt den her strukturelle andel af befolkningen, som er uden for arbejdsmarkedet, en del. Også når man har spurgt de arbejdsløse selv, kan man høre, at andelen af dem, som svarer, at de ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet efter de gældende regler, faktisk er faldet. Det er stadig væk højt, men det er faldet. Meningsløse ting skal selvfølgelig væk, det tror jeg at vi alle sammen godt kan blive enige om.

Svar:  Tak. Jeg tror også, at ordføreren har lagt mærke til, at der ikke er noget kontrolur her i Folketinget. Det er jo, fordi frie og voksne mennesker helst vil styre deres egen tid og helst vil leve med et ansvar over for deres arbejde i stedet for med en kontrol. Så jeg synes, at der er masser af kontrol, man kan fjerne, også i det her system. Det andet er: Hvis vi så kan blive enige om at fjerne noget af kontrollen og noget af den meningsløse aktivering, kan vi så blive enige om at investere pengene i uddannelse for arbejdsløse i stedet for måske ekstravagant at kaste dem ud til skattelettelser til rige mennesker?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  [Der er ikke stillet ændringsforslag]. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Tak for det. Hvordan vil ministeren sikre overgangen til voksenlivet for anbragte børn, så de ikke udsættes for endnu et svigt og tabes på gulvet?

Svar:  Vi ved, at overgangen til voksenlivet kan være rigtig svær for mange unge, som for eksempel har været anbragt i barndommen. Derfor er det også vigtigt, at kommunerne sørger for at tilrettelægge forløbet og herunder tager stilling til, om den unge har behov for støtte i den overgang, og at de gør det så tidligt som muligt. For det er jo kommunernes ansvar at sørge for, at den unge får et tilbud, som passer lige præcis til den unges situation, og det er ikke godt nok, hvis der er tale om en metervareløsning, som ikke tager højde for det, der gælder den enkelte unge – det kunne være stofmisbrug, det kunne være hjemløshed, det kunne være nedsat funktionsevne, det kunne være mange ting. Når jeg hører om de her hjerteskærende sager, herunder om sagen om Jørn fra dokumentaren »Er du mors lille dreng?«, tænker jeg, at det er vanvittig vigtigt, at både vi politikere og fagpersonerne omkring de unge har fokus på arbejdet med at fastholde og motivere de unge i de tilbud, som de har krav på, og der er en række gode eksempler på, at kommunerne faktisk arbejder med overgangen til voksenlivet, og at man arbejder tværgående kommunalt. Jeg vil nu tage en dialog med KL, om der er noget, vi i fællesskab kan gøre for at udbrede de gode eksempler. Jeg mener, at vi alle sammen har interesse i, at det her lykkes; vi har interesse i, at den unge får tilbudt de rigtige indsatser. Jeg tror også, at vi bare må være ærlige og sige, at når en kommune ikke formår at give den rigtige overgang, kan det i hvert fald ikke være hensynet til økonomien, som gør det, for vi kan jo alle sammen godt se, at det bliver langt dyrere, hvis man altså ikke etablerer den rette indsats fra starten. Så jeg tror simpelt hen det er et spørgsmål om at tænke på tværs af forvaltninger og siloer og blive klar over, at hvis man ikke laver den rette indsats i den ene forvaltning, kommer det altså virkelig til at koste kommunen i den anden forvaltning, og derfor må man altså gå på tværs og simpelt hen sammentænke, at den unge støttes i overgangen fra ungdomslivet til voksenlivet.
Kommentar:  Jeg følger gerne op med at stille nogle konkret spørgsmål via udvalget, selv om jeg ikke er medlem af udvalget. Men derfor kan man jo godt stille spørgsmål. Så tak for de svar for nu.

Svar:  Selv tak.