kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Altså, jeg må indrømme, at jeg synes, vi bevæger os utrolig langt væk fra det, som spørgsmålet egentlig handler om, men lad os endelig diskutere situationen omkring arbejdsmiljøet for lærere i den danske folkeskole. Det gælder i øvrigt også for socialpædagoger, der arbejder på landets bosteder, og andre medarbejdergrupper, som jo desværre har stået ansigt til ansigt med stigende vold. Jeg synes, det er lidt langt væk fra spørgsmålet, men jeg er åben over for at drøfte, hvordan vi griber det an. Jeg har godt set nogle af de ting, min forgænger har arbejdet med, og er selvfølgelig villig til at drøfte – det kunne jo passende være i forbindelse med vores næste folkeskoleforligskredsmøde – hvordan vi kan gribe an at tage fat i problemstillingen omkring vold mod lærere generelt i landets folkeskoler. Det er jo en hverdagsagtig ting, kan man sige, men det, spørgsmålet her har handlet om, har været den form for fundamentalistisk vold, der har været i forbindelse med fremvisning af Muhammedtegningerne i Frankrig, og det er det, jeg har forberedt i forbindelse med det her. Men jeg vil faktisk gerne give tilsagn om, at vi på næste forligskredsmøde kan tage en drøftelse af, hvordan vi kan gå videre med den almene diskussion om vold mod lærere.

Svar:  Tak. Det er nok ikke så langt fra spørgsmålet, for jeg spurgte ind til foranstaltninger, og jeg er da glad for, at ministeren vil tage det op på forligskredsmødet, fordi det er ret afgørende. Noget andet, som ministeren kunne gøre, var jo at kigge på ordensbekendtgørelsen. Altså, vil ministeren gøre noget for, at en elev, der truer en lærer, også mærker konsekvensen? Det er jo det, man har ordensbekendtgørelsen til – der kunne man jo stramme op på den. Så ud over en undersøgelse, som ministeren har givet tilsagn om at vi skal diskutere, vil ministeren så også kigge på ordensbekendtgørelsen?
Kommentar:  Men nu er det jo netop et modtagecenter, der spørges til i dag, og ministeren må da medgive, at når EU's egen kommissær på området ikke mener, at ideen om et modtagecenter uden for EU er gangbart, så er det ikke realistisk. Burde regeringen så ikke indrømme over for danskerne, at man simpelt hen ikke har leveret på det, man lovede?

Svar:  Det, som Socialdemokratiet sagde før valget, var, at vi ikke ville forpligte os til, at det her kun kan realiseres, hvis det sker i et fælleseuropæisk samarbejde, for vi er simpelt hen nervøse for, om den enighed kan etableres på europæisk plan. Derfor sagde vi også i februar 2018 – det er 2 år siden – at vi ikke ville forpligte os til, at det  skal  ske igennem Bruxelles. Vi sagde, at vi gerne ville have det til at ske i samarbejde med andre EU-lande, men at det ikke var et krav, og det er fuldstændig den samme position, vi har nu. Vi arbejder ad de spor, der er mulige. Alt det, vi kan realisere på EU-plan, skal vi selvfølgelig gøre – jeg nævnte nogle af tingene før – men vi skal ikke forpligte os til at begrave ideen om et modtagecenter, alene fordi Kommissionen ikke kan bakke op om det.
Kommentar:  Jeg synes, at vi i København skal skaffe plads til så mange mennesker som muligt, det vil sige også til folk, der ikke kan betale så høje huslejer. Det er også derfor, jeg har sat det her arbejde i gang med at se på, hvordan vi kan øge udbuddet af boliger, så priserne ikke stiger så meget, sådan at der er plads til flere mennesker i København, herunder også plads til folk, der ikke tjener en formue i løn.

Svar:  Tak for det, formand. Når statsministeren i sin nytårstale siger, at vi skal afvikle ghettoerne ved at bryde betonen op og rive bygninger ned, kan ministeren så bekræfte, at det allerede er en mulighed, som boligselskaberne gør brug af i dag?
Kommentar:  Men sagen er jo, at vi hurtigt kan blive enige om, at det godt kan lade sig gøre, for vi kender jo alle sammen eksempler på det. Men spørgsmålet er, i hvor høj grad det kan lade sig gøre, og om man kan tillade sig at videreføre en udlændingepolitik, som tilføjer landet og vores danske sammenhængskraft kæmpestor skade og tilføjer store økonomiske problemer. Og der  er  man jo nødt til at tage bestik af virkeligheden og sige: Ja, det kan godt være, at der er enkeltindivider, der er i stand til det, men hvis det måske kun er 3-5 procent af dem, der kommer med dén kulturelle baggrund, der kan det, kan vi så være bekendt at tage imod så mange og lukke øjnene for, at de formentlig ikke har en chance for at blive integreret?

Svar:  Vi kan ikke lukke øjnene for virkeligheden, og det er jo en af årsagerne til, at også Socialdemokratiet har bakket op om en lang række stramninger af udlændingeloven, altså fordi vi erkender, at antallet af mennesker, der kommer hertil, har betydning for, hvorvidt vi kan få succes med at få folk til at blive integreret i det danske samfund. Men jeg vil også sige, at mine egne oplevelser ikke er, at det kun er 3-5 procent af dem, der er kommet hertil fra ikkevestlige lande eller arabiske kulturer, som er blevet en succes i det danske samfund. Min egen vurdering er, at det er  nogle  flere, og jeg håber på, at hvis vi har lav tilstrømning – ikke bare et år eller to, men i en årrække – får vi overskud til, at dem, der så ikke er blevet en velfungerende del af det danske samfund, efterhånden kan blive det, eller i det mindste at deres børn kan blive det.
Kommentar:  Det ville jo altid være godt med en lavere licens. Tænk, hvis der ikke var noget, der kostede penge i denne verden, så ville det være godt. Det er jo ikke sådan, at der har været tale om markante licensstigninger i de senere år, men det, der er afgørende for os, er, at der er en fornuftig balance i medieverdenen. Vi skal betale noget for de medier, vi har. Det afgørende for os er, at der er en fornuftig balance, som jeg sagde, nemlig at vi har et Danmarks Radio, som er en samlende, national, kulturpolitisk faktor med en public service-forpligtelse, men i balance med, at der skal være plads til andre medier. Det synes vi er nået med den medieaftale, vi har indgået, og derfor står vi selvfølgelig ved den licens, som så også i sidste ende er udtryk for det. Vi har ikke planer om, at den skal stige. Kan det blive billigere, er det jo kun godt.

Svar:  Tak. Hvis Det Konservative Folkeparti kunne bestemme alene – jeg ved, det er et lidt hypotetisk spørgsmål – ville det så være sådan, at licensen ville være lavere, eller ville den være det samme? Arbejder Det Konservative Folkeparti for at nedsætte licensen i det kommende medieforlig, der skal laves om halvandet år?
Kommentar:  Med fare for at gentage mig selv er bestemmelserne netop indskrænket til investors koncerninterne udstationeringer for en snæver gruppe af højt kvalificeret personale. I øvrigt står der sort på hvidt i aftalen, at – jeg citerer – artiklen ikke finder anvendelse på foranstaltninger, der påvirker fysiske personer, der søger adgang til modpartens arbejdsmarked.

Svar:  Hvad betyder det så? Betyder det, at der ikke kommer nogen kinesere efter den her aftale? Fysiske personer er jo i modsætning til juridiske personer. Men betyder det så, at det her skal forstås på en sådan måde, at der ikke kommer nogen kinesere overhovedet? Hvad er det for nogen arbejdstagere, man taler om, hvis det ikke er fysiske personer? Er det robotter, eller hvad?
Kommentar:  Stine Brix (EL) har søgt om orlov fra den 22. december 2018, jævnfør forretningsordenens § 41, stykke 4. Hvis ingen gør indsigelse, vil jeg betragte det som vedtaget, at der meddeles orlov som ansøgt, og at stedfortræderen indkaldes som midlertidigt medlem. Det er vedtaget.

Svar:  Som I sikkert har bemærket, sker skift i skærmbillederne på de to store skærme bag mig ikke helt synkront. Jeg kan berolige med, at det ikke har indflydelse på jeres afstemningspaneler eller på registreringen af jeres stemmer i afstemningssystemet. Fejlen vil blive udbedret i de kommende mødefri perioder. Afstemningerne i indeværende uge vil blive gennemført på en sådan måde, at alle vil have mulighed for at se afstemningsbilledet, inden jeg afslutter afstemningen, uanset om man sidder til højre eller venstre i salen.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-6, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling, og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. De er vedtaget.

Svar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Jeg kan love ordføreren, at jeg kommer til fortsat at tage ud på feltbesøg, fordi jeg deler det synspunkt, at det er vigtigt. Jeg kan ikke love at nå rundt i alle kroge af Danmark nu på denne side af nytår, men jeg kommer til at nå så meget, som det kan lade sig gøre. I forhold til rammen kommer jeg som sagt til at vende tilbage til det, men jeg vil dog lige nævne her, at jeg har sat gang i et serviceeftersyn af jernbanen, fordi jeg gerne vil være sikker på, at der ikke ligger nogen uløste opgaver på det punkt, fordi vi jo er i gang med blandt andet et meget omfattende signalsystem, som er meget forsinket, og det skal vi være helt sikre på også at komme i mål med; det må alle parter også være interesseret i.

Svar:  Tak. Som sagt skal vi jo spille sammen om det her, og jeg kan oplyse ministeren om, at vi i Transportudvalget har meget fokus på den her investeringsplan. Og noget af det, vi gerne vil hjælpe ministeren med at få udboret, er jo de kæmpestore gevinster for samfundet, der ligger og venter, hvis vi kommer i gang med de her projekter. Ud over at vi skal sikre beskæftigelsen i anlægsbranchen, ligger der nogle gevinster i form af mindre tab til trængsel – det er jo rigtig mange milliarder kroner, og vi må have udboret, hvad det egentlig koster samfundet. Er ministeren ikke også enig i, at der ligger nogle gevinster omkring arbejdsudbuddet, altså at arbejdsudbuddet bliver større, at der kommer flere hænder til det danske arbejdsmarked, hvis vi bygger nogle af de her veje, der er hårdt brug for, så vi sparer tid mellem hjem og arbejde?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-6, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Det er fuldstændig rigtigt, og jeg er glad for, at spørgeren i den grad refererer til den socialdemokratiske historie. Det er jo en historie, jeg er meget glad for og stolt over, og som jeg også refererer til i mit begreb kultursolidaritet, for det handler nemlig om, at eliten og det sublime, som blandt andet Det Kongelige Teater er, er noget, der kan inspirere os alle sammen. Og derfor er det synd og skam, når der er en stor gruppe, som aldrig får glæde af det her, som ikke får den oplevelse, som ikke kommer ind og ser det. Derfor er vi også så kisteglade over, at den nye dygtige direktør, Kasper Holten, har en vision om at nå bredere ud. Og det er derfor, at vi gerne vil bruge det her år til at arbejde i dybden med det, så vi kan få flere børn og unge ind og opleve det, men også få nye målgrupper med om bord.

Svar:  Jeg er glad for de forvisninger om en 4-årig aftale fra næste år. Må jeg slutte af med at takke ministeren for alle de oplysninger, vi har fået her, om Det Kongelige Teater og slutte med at spørge: Vil ministeren i så fald oplyse, hvor meget regeringen ønsker at prioritere Det Kongelige Teater med økonomisk?
Kommentar:  Det er jeg glad for at høre, for jeg synes, det er bydende nødvendigt, at der åbnes op for muligheder for at øge den der lokale SSP-indsats fremover.

Svar:  Det vil jeg se frem til at drøfte videre. Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at med den udfordring, politiet har stået med de senere år, må vi bare erkende, at det er gået ud over nogle ting. For når betjentene har været brugt til noget andet, er der noget, de ikke har kunnet lave, og det tror jeg ikke mindst betjentene har været rigtig kede af. Det nye ekstra politi, vi over en 4-års periode har aftalt at få, er jo cirka det, der svarer til den samlede styrke på Fyn. Så det vil jo kunne mærkes, at der kommer flere betjente. Det glæder jeg mig meget til at drøfte videre, også med spørgerens parti.
Kommentar:  Det er 6 million kroner og ikke 7 million kroner – det er i hvert fald det tal, jeg er orienteret om. Det er uden for mit ressort, så nu refererer jeg alene, for det  er  uden for min ressort. Jeg vil sige det på den måde, at det, Børne- og Undervisningsministeriet har gjort, jo er at sætte et også ret stort millionbeløb af i forbindelse med det her års finanslov. Og kernen af det er jo lige præcis, at ungerne skal lære at læse, og der taler vi hverken 6 eller 7 million kroner, men om 250 million kroner første år – og så 400 million kroner, så 500 million kroner og så 750 million kroner Det er bare for at sige, at i den regering, der sidder nu, mener vi det ret alvorligt, når vi siger, at der skal flere penge til, for at det kan lade sig gøre derude. Så vi skal altså op i et trecifret millionbeløb, før jeg for alvor synes, at vi rykker noget, og det er så også det, regeringen har gjort.

Svar:  Det lyder godt. Så må der også være plads til Biblioteksforeningens læsestrategi i den sammenhæng. Det er 7 million kroner De 6 million kroner er til den målrettede indsats, 1 million kroner går til administrative områder, men det er 7 million kroner i alt, kan jeg sige. Det sidste spørgsmål, jeg har, er, i forhold til at evidensbaserede undersøgelser sådan set er supervigtige for, at man ikke spilder pengene i den her sammenhæng. Mener ministeren, at vi har tilstrækkelig viden til at vide, hvad der er bedst i forhold til at fremme børnenes læsefærdigheder?
Kommentar:  Så lad mig gøre mit sidste spørgsmål meget kort: Har udenrigsministeren foreslået Sverige en decideret aftale om en transportkorridor? Har man bedt sin svenske kollega om sådan en?

Svar:  Vi har været i dialog med de svenske myndigheder. Det er ikke bare mig selv som udenrigsminister, men også de ansvarlige danske myndigheder – nu ligger indrejserestriktioner ikke hos mig som udenrigsminister, men under andre ministre – plus de myndigheder, som er ansvarlige, i både Danmark og Sverige. Jeg har også taget det spørgsmål op med min kollega og også med andre i min dialog med Sverige, for jeg vil gerne finde en løsning på det her problem og helst, som jeg siger, en transportkorridor, der ville kunne løse det også på længere sigt og i den situation, vi er i.
Kommentar:  Først og fremmest tak til ministeren. Det glæder mig, at man nu er i gang med at lave nogle gode og fornuftige overgangsordninger – forhåbentlig – for unge, der bliver ældre, eller børn, der bliver voksne. Udfordringen er jo i den her sammenhæng den situation, som personer på under 65 år står i – personer, som har fået hjælp for eksempel, som jeg nævnte her, til at køre i en kassebil eller skifte en pære. Det drejer sig sågar også om medicin. Jeg anser det som underligt, at man stopper med at få den her tildeling af ydelser som handicappet, og jeg forstår også, er det en af de ting, som regeringen vil sætte fokus på. Det håber jeg. Men det undrer mig meget, at man, bare fordi man fylder 65 år eller bliver folkepensionist, rent faktisk skal ophøre med det her. Jeg kan faktisk rent ud sagt ikke forstå det. Ens handicap eller udgifter hertil forsvinder jo ikke, bare fordi man har fødselsdag. Det hjælper ikke borgerne meget, de eventuelt kan komme ind under pensionslovgivningens regler om personlige tillæg. Der er jo helt klart og tydeligt besparelser i det her. Af netop den årsag ved jeg, at det er en mærkesag for Danske Handicaporganisationer ikke på grund af besparelserne, men fordi det er så tydeligt, at der faktisk bliver forværringer. Man får ikke den hjælp, som man fik, før man fylder 65 år. Derfor vil jeg gerne høre ministeren, hvordan det kan være, at vi har fået sådan et system.

Svar:  Tak for at kvittere for optagetheden. Det er et af de områder, som er rigtig vigtige for den her regering at kigge nærmere på, altså bedre overgange i livet. Det er et af de centrale punkter i regeringens handicappolitik. Derfor kommer vi også til arbejde videre med det. Det er dejligt allerede nu at kunne konstatere, at vi kommer til at kunne have nogle gode drøftelser om det med Det Radikale Venstre. Så vil jeg sige, at i virkeligheden kalder det jo nok mere på en historisk gennemgang af, hvorfor man har fået de regler, man har i dag, for i det store hele er det jo et spørgsmål om politiske prioriteringer. Men hvad der sådan er den nærmere baggrund for, at snittet ligger, hvor det gør, kan jeg ikke stå og ridse op her i dag.
Kommentar:  Jo, men det her med, at Venstres politik skulle skabe flere arbejdspladser end regeringens politik, er jo ikke sådan en udbredt forestilling andre steder i samfundet end i Venstre. Altså, opfattelsen de fleste andre steder i samfundet er jo, at der har været noget bedre styr på det der med den økonomiske politik og det der med at skabe private arbejdspladser under den her regering, end da vi havde en Venstreledet regering under ledelse af herre Lars Løkke Rasmussen, hvor man jo tabte private arbejdspladser, endda i massivt omfang. Når vi snart lægger nye initiativer frem oven på de mange initiativer, der allerede er taget og aftalt og gennemført, så er det jo, fordi vi kører planmæssigt i den her regering, når det gælder vækst. Vi har fremlagt en plan, en 2020-plan, for, hvor man skal hen, og den indfrier vi, skridt for skridt for skridt, helt i modsætning til den måde, man arbejdede med de ting på, da vi havde en Venstreledet regering i Danmark.

Svar:  Jamen det, der bekymrer mig, er, når finansministeren i svaret til mig siger, at man udnytter rammen fuldt ud i 2015, og at der så skal komme nye ting. Så er jeg jo bare spændt på at høre: Betyder det, at de nye initiativer, som regeringen kommer med, ikke kan nå at virke i 2015, eller at det ikke er noget, der kræver økonomi, at det er andre ting? For hvis finansministeren mener, at den nuværende finanslov, der er vedtaget for 2015, rækker fuldt ud inden for rammerne, hvad er der så tilbage at lave vækstpakke for? Er det så bare noget, der først skal virke i 2016, eller er det noget, som ikke kan igangsættes, uden at der findes anden finansiering? Så kan man sige, at hvis finansministeren mener, at det vækstmæssigt kører planmæssigt, så er det da besynderligt, at regeringen har måttet nedjustere vækstskønnet for dansk økonomi otte eller ni gange, tror jeg det er.
Kommentar:  Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Ønsker nogen at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er afsluttet. For stemte 95 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, NB, LA, ALT, Susanne Zimmer (UFG) og Uffe Elbæk (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 57 (V, DF og KF), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 51 (S, SF, RV, EL og LA). Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag, men herre Kim Christiansen ser ud til at ville udtale sig. Værsgo. Og bagefter er det herre Per Clausen som ordfører.
Kommentar:  Jeg føler lidt, at ministeren taler udenom, for ministeren har mulighed for at afvise en ansøgning om et navn. Hvis det er et engelsk navn, kan man bare sige, at det ikke er godkendt. Så er det ikke bare et spørgsmål om, at ministeriet lige strammer reglerne, strammer procedurerne, og så skriver ud til de institutioner, der i dag har et engelsksproget navn, og siger: Det der er ikke godt nok – og eventuelt også strammer lovgivningen, bekendtgørelsen? Kunne ministeren ikke tænke sig at gøre den slags?

Svar:  Jeg mener, det ville være ret vidtgående for eksempel at fortælle dem, der for nærværende hedder Copenhagen Business School, at de skulle holde op med at hedde det. Det synes jeg kræver grundige overvejelser og ikke bare en vi kan da bare-tilgang. Nu ved jeg, at herre Alex Ahrendtsen har beskæftiget sig med det her længe og gjort sig dybsindige overvejelser om det. Jeg synes, jeg også skylder at gøre mig mine.
Kommentar:  Det er meget morsomt, hvordan det, man tidligere gik rundt og sagde var de demokratiske spilleregler og god forhandlingsskik, nu er forhandlingsprocedurer, vi går op i for at trække tiden ud. Jeg håber, at man stadig væk lever op til de ting, man efterspurgte fra den tidligere regering, netop med at invitere i god nok tid og sørge for, at vi har papirerne i tide, så vi har mulighed for at læse dem igennem, altså alle de her ting: at sørge for, at tingene rent faktisk kører efter de samme demokratiske spilleregler, som man selv efterlyste, da man var i opposition.

Svar:  Det her ligger lidt uden for spørgsmålet, men jeg skal gerne svare på det alligevel. Det er sådan, og det ved fru Louise Schack Elholm, at vi faktisk har fremsat den tidligere regerings finanslovforslag. Nu er der kommet en række ændringsforslag til, som vi har stillet i en pakke, og et af de forslag er jo i virkeligheden, at vi nu tager hul på at fremrykke investeringer i den almene sektor. Jeg skal sige, at det store notat, som er fremsendt til fru Louise Schack Elholm i dag, fylder to sider, nemlig spørgsmålet om, hvor meget man fremrykker. Det tror jeg at man kan nå at læse til i morgen. Når jeg ved, hvor flittige og dygtige folketingsmedlemmer er, er jeg helt sikker på, man kan nå at læse to sider. Mekanikken er jeg sikker på at fru Louise Schack Elholm forstår, så jeg håber, vi forholdsvis hurtigt kan blive enige. Og jeg overholder selvfølgelig gerne god forhandlingsskik, det gør den her regering.