Kommentar:  Fordelen ved andelsbevægelsen – for den kender vi jo i den grad godt – er, at det er noget, man kan trække sig fra. I forhold til de her værker er hele pointen jo netop, at vi siger til kommunerne: I har indtil årsskiftet, hvis nu I skal binde værkerne. Og ellers må jeg bare sige, at jeg ikke har forståelse for Enhedslistens tankegang om, at den fremtidige teknologiudvikling på varmeområdet kun vil ske i forhold til de individuelle løsninger. Den vil da naturligvis også fortsætte i storskala, ligesom den har gjort i resten af verden, ligesom den har gjort i Danmark indtil nu, ligesom den også kommer til at gøre i forhold til de individuelle løsninger.

Svar:  Tak for det. Jeg synes jo, det er en skam, at der er så kort tid til den 1. januar, for jeg er ret sikker på, at det her lovforslag lægger et pres på nogle kommuner, som egentlig har en mødeplanlægning, som har været aftalt for mange måneder siden. Selvfølgelig kan de lægge et ekstra møde, hvor de forsøger at forholde sig til, hvad det er for en lov, der bliver vedtaget i Folketinget, hvilket så sker kort før jul, og jeg skal jo ikke kunne sige, om vi kunne komme frem til noget, som er lidt bedre end lovforslaget her. Men jeg så gerne, også via de foretræder, der har været i sagen indtil nu – og det er jo lidt specielt at have foretræder til et lovforslag, inden man har haft førstebehandlingen, men det er jo naturligt, at man har det med det tidspres, der er på sagen her, og med den bekymring, der er ude i nogle kommuner – at vi finder en eller anden løsning, som er velovervejet, og som så ikke tvinger nogen kommuner til at lave den sikre løsning og lave en planlægning, hvor man skynder sig at sige, at så må man hellere have en tilslutningspligt i nogle flere områder. Men det kan jo blive konsekvensen af det her, og jeg synes, at debatten her viser, at vi har et problem, og hvor man ikke bare som ordføreren for Venstre kan sige: Nå ja, men teknologiudviklingen sker også på de store værker. Ja, det er da rigtigt. Men vi kan jo komme ud i en situation, hvor der kan være nogle fjernvarmeområder, som får lavet en god geotermiløsning, som er den bedste løsning i 15 år, og man har kalkuleret med, at den skulle afskrives over 20-30 år, og der om 15 år så er en ny teknologisk løsning, der – hvad skal man sige – er en god løsning i forhold til den individuelle løsning, og en masse forbrugere forlader fællesskabet i fjernvarmeforsyningen, og der så er nogle andre forbrugere, der står tilbage med regningen. Det synes vi ikke er hensigtsmæssigt. Vi skal jo gerne have en fjernvarmesektor, som er moderne, og hvor man bygger på fællesskabet, og der synes jeg, der er en brist i det her lovforslag, og jeg ved ikke, hvordan vi kan løse det her. For det er jo lidt specielt at have sådan nogle sager, som har været drøftet i energiforligskredsen, og som så nu også får en udvalgsbehandling. Det er noget værre rod – så kan man holde møder to steder. Men jeg synes ikke, at vi er kommet dybt nok ind i den her sag, og vi ender op med, at der er nogle, der tror meget på markedskræfterne og synes, at de her to sætninger, der står i energiforliget, skal tolkes på en bestemt måde, og så er der andre, der godt kan se, at ordet nye kunne betyde noget lidt andet. Jeg synes, det er en uheldig situation, og hvis man ser på, hvor mange mennesker der er afhængige af, at de får deres varme fra fjernvarmen, også i de større byområder, så fortjener den her sag altså en landing, hvor der ikke sker noget uhensigtsmæssigt.