kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak for svaret. Det er fint nok, at man fra politisk hold og fra regeringens side siger, at nu er det kommunerne, der skal sørge for, at det kommer ud til de relevante institutioner, men vi har jo indgået en politisk aftale, hvor det indgår, og finansministeren har også selv udtalt til Jyllands-Posten, at der ikke skulle stå institutioner tilbage derude med en merregning, som ikke blev dækket, for den tog vi os af, forstået som fællesskabet. Men alligevel er der ingen garanti til de institutioner, der lige nu har store udgifter til sprit, til ekstra rengøring og til ekstra pædagogisk personale i forbindelse med de retningslinjer, der har været på daginstitutionsområdet, og derfor har jeg sådan set behov for at høre ministeren om noget. Vi ved jo godt, at den socialdemokratiske regering ideologisk har været modstander af vores selvejende og vores private daginstitutioner, men vi havde også en politisk aftale før og oven i alt det her coronanedlukning, nemlig at det ikke skulle være ideologi, der prægede, hvem det var, der fik betalt deres merudgifter. Det er jo derfor, vi bliver ved med at bore i det her. For lige nu er der nogle institutioner, der ikke har fået dækket en krone af deres regning, og derfor vil jeg egentlig gerne spørge, om ministeren, når ministeren nu oversender aktstykket til Folketinget, så også vil sørge for, at der i aktstykket er en betingelse, der går ud på, at for at kommunerne kan få deres andel af de 400 million kroner, der så ligger til merudgifterne i 2020, kompenserer man så også forholdsmæssigt de private og selvejende institutioner i den pågældende kommune. For ellers er vi jo lige vidt, og så er vi i den situation, at de politiske intentioner er fine, men når det så handler om udmøntningen til de konkrete institutioner, kan man som privat og selvejende institution ude i en kommune opleve, at man alligevel står tilbage med en ekstraregning. Det håber jeg på ministeren kan svare klart og tydeligt på her i dag.

Svar:  Vi har lavet en aftale med Kommunernes Landsforening, der krone til krone dækker de samlede udgifter, de 98 kommuner har haft i forbindelse med covid-19. Det var, hvad regeringen stillede i udsigt, og det har vi leveret på. Jeg er nødt til at sige, at jeg på ingen måde kan genkende det billede af, at den her regering skulle have en ideologisk modstand mod private eller selvejende institutioner, for de udfører en fin og god indsats som supplement til det øvrige tilbud, vi har. Og når det gælder covid-19, tror jeg, at uanset om det er en privat, selvejende eller offentlig institution, er vi alle sammen i samme båd.
Kommentar:  Tak. Nu har der været nedlukning for de studerende i snart 5 måneder, og vi har jo skullet sparke til en del bildæk her med ministeren for at få italesat, at vi altid skal se på vores studerende. Så det var godt, vil jeg sige, at vi landede de der 100 million kroner i helikopterpenge lige efter vinterferien. Det måtte jo have nogle omgange, før vi egentlig fandt ud af, at vi skulle have alle de studerende med, for det var først kun de praksisnære. Ministeren havde ligesom glemt de andre studerende, og dem fik vi så heldigvis med. Men jeg er ikke så bekymret for dem, for de falder nok ikke fra, for de afslutter. Det var også godt, at vi så fik set på trivslen, for der var jo faktisk en undersøgelse tilbage fra december, så nu er der endelig blevet taget hånd om at støtte trivslen. Altså, det har taget 4-5 måneder. Jeg forstår ikke, hvorfor det skal tage så lang tid. Nu står vi jo med dem, og ministerens analyse er der. De ved ikke, hvad deres faglige niveau er, og det gør dem usikre: Kan de klare de faglige krav? Det er jo især dem, der er startet for 1 år siden og for 2 år siden, og som nu har levet med coronanedlukning. Jeg vil høre, hvad det så er, ministeren synes vi skal gøre der. Vi bliver indkaldt til møde, vi har talt med og fik et møde med sektoren, og de har deres bud. Så nu tænker jeg, at efter 5 måneder må ministeren da have nogle bud på, hvad vi kunne gøre for at mindske frafaldet, for nu har de ikke noget at frafalde til, men det får de lige om lidt. Og i forvejen har vi jo et højt frafald, som ministeren også gerne vil have gjort noget ved. Men hvad er det, ministeren konkret gerne vil gøre, så vi mindsker den risiko for frafald?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Jeg må dog lige korrigere om den aftale, vi har lavet med hinanden, på de 100 million kroner: Det er til dem, der står over for at færdiggøre deres uddannelse, hvor de har praksiselementer. Vi har ikke alle studerende med i den aftale, og derfor har vi jo også netop meget klogt lovet hinanden, at det næste, vi gør, hvad vi jo sidder og forhandler om og drøfter i øjeblikket, og som der kommer forhandlinger om forude, netop skal være for alle vores studerende. For det bekymrer mig, vi skubber et frafald foran os. Jeg vil godt sige, at jeg er dybt imponeret over vores studerende, de 258.000 studerende på videregående uddannelser landet over, som ikke er faldet fra. Men det at give dem en udsigt til – både fagligt og socialt – at der ligger en særlig indsats for dem forude, er det, vi skal forhandle med hinanden om, og det tror jeg er vigtigt i forhold til at mindske frafaldet.
Kommentar:  Regeringen og Enhedslisten har lavet en aftale, hvor der afsættes 121 million kroner til at gennemføre et gennemsnitligt loft på maksimum 28 elever i de gymnasiale uddannelser, og det dækker udgiften til loftet. Derudover er der en såkaldt kapacitetspulje i Børne- og Undervisningsministeriet. Kapacitetspuljen blev nedsat, i forbindelse med at gymnasierne blev lavet om til selvejende institutioner, og det vil så sige, at det er gymnasier, hvor man har det almene gymnasium og hf, og hvis det er, at de støder mod grænsen og skal udbygge, kan man søge fra kapacitetspuljen. Den pulje kan alle de selvejende institutioner, der gik fra at være amtsgymnasier til at blive selvejende institutioner, søge. Det er i den forstand uafhængigt af, at vi har afsat ekstra 121 million kroner til et maks.-loft på 28 elever i klasserne, men der er mulighed derudover for, at de almene gymnasier og hf, der blev til selvejende institutioner, også kan søge kapacitetsudviklingspuljen.

Svar:  Som jeg forstår det, gør det, at erhvervsgymnasierne jo så ikke kan spise af den pulje. Afrundingsvis vil jeg gerne sige, at jeg er glad for, at ministeren er indstillet på at kigge på det her område og måske prøve på at gøre konkurrencevilkårene mere lige. Jeg vil også rigtig gerne overrække eksemplet her med tallene til ministeren, som ministeren så kan prøve at kigge på, for jeg må sige, at jeg mener, at det eksempel, som er her, er grotesk i forhold til lige konkurrencevilkår, og jeg vil høre ministeren, om ministeren har lyst til at se tallene.
Kommentar:  Tak for det. Man må i hvert fald gå ud fra, at regeringen arbejder på at overholde EU-lovgivningen og den aftale, man har indgået med EU. Så den 1. januar 2017 burde være en rimelig fast dato. Derimod virker det, som om det er temmelig svævende med regeringens skattereform, i forhold til om man kan få enderne til at nå sammen i sit parlamentariske grundlag. Derfor spurgte jeg helt banalt, og så talte ministeren faktisk meget, meget længe uden at svare på det helt enkle spørgsmål: Kan man forestille sig en PSO-løsning uafhængigt af skattereformen?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Jeg kan bekræfte, at vi satser på at have en ordning klar inden den 1. januar 2017. Og til spørgsmålet om, hvorvidt det her skal kædes sammen med øvrige spørgsmål omkring skatter, kan jeg oplyse, at det er der ikke taget stilling til.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 68 (S, V, LA, RV og KF), imod stemte 42 (DF, EL, ALT og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Det er jo altid glædeligt, når man kan bekræfte en spørger i noget og svare ja til, at regeringen både er optaget af det her områder, og ja til, at regeringen gør noget. Når vi taler om de ældre medicinske patienter, er det jo også sådan, at der på nogle afdelinger ligger rigtig, rigtig mange – alt for mange – ældre patienter, der er færdigbehandlet og ikke kan sendes hjem, i hvert fald patienter, som ikke har behov for at være på de medicinske afdelinger. Derfor afsatte regeringen 300 million kroner i den forrige økonomiaftale med kommunerne, og 300 million kroner i denne økonomiaftale med kommunerne, for at de netop kan øge indsatsen, så de kan sende de ældre borgere hjem, som ikke har behov for at være på sygehus, og det er til gavn for den konkrete borger, der kan komme hjem i sit nærmiljø; til gavn for de ældre borgere, der er så syge, at de har brug for at være på en hospitalsafdeling; til gavn for fagpersonalet, der kan koncentrere sig om dem, der har behovet. Så ja til, at det er noget, vi fra regeringens side er optaget af, og ja til, at vi gør en hel del for at understøtte, at det kan gå i den rigtige retning.

Svar:  Man gør en hel masse, man sætter nogle penge af, men det er ikke ret meget, i forhold til hvad det drejer sig om, og man siger, at der er for mange, der ligger inde på sygehusgangene, som ikke bør være der. Jamen hvordan bliver der så visiteret anderledes? Det er stadig væk læger, der visiterer både de psykisk syge patienter og de medicinske patienter, så hvordan skal man så sørge for, at de kommer hjem i kommunen? Jeg har hørt før, at man siger, at hver fjerde, der ligger der, ikke behøver gøre det, men det er immervæk læger, der visiterer dem.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Loftet løser ingen helbredsmæssige problemer. Loftet skaber kun et incitament til, at det kan betale sig at arbejde, hvis man har en arbejdskapacitet. Og så er loftet altså respektfuldt i forhold til de titusindvis af mennesker, som arbejder til en overenskomstmæssig løn i den lavere ende. For den sikrer dem en højere løn, end de mennesker, som er under offentlig forsørgelse, får i overførsel. Men loftet skal følges op af, at hele den adfærd, der har været på kontanthjælpsområdet, bliver omlagt fra kommunernes side. Det har kommunerne pligt til – ikke bare på basis af vores aftale om kontanthjælpsloftet, men også på basis af en opfølgning på kontanthjælpsreformen. Det er aftaleparterne bag loftet enige om at følge meget tæt, og fra Beskæftigelsesministeriets side gør vi meget for at følge og støtte de kommuner, hvor der viser sig at være problemer.

Svar:  Tak for det, formand. Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren forhindre, at andelen af psykisk syge hjemløse stiger som konsekvens af regeringens sænkning af ydelserne med kontanthjælpsloftet og samtidige afskaffelse af billig bolig-loven, der vil gøre det sværere at finde en billig bolig i for eksempel København?
Kommentar:  Fru Britta Schall Holberg rubricerede jo lige nøjagtig den del af min ordførertale under mine bekymringer. Så jeg kan sige, at det er min bekymring, at man må sige, at gennemgangen på grund af de mange år, der er gået siden en total gennemgang, måske kan vise gruopvækkende eksempler på, at noget tidligere bevaringsværdigt og fredningsværdigt er væk. Jeg og Socialdemokraterne har det håb, at gennemgangen vil vise, at tilstanden er rigtig god derude. Det her er en bevaringslov og ikke en affredningslov, og gennemgangen er med udgangspunkt i, at vi skal bevare, hvad bevares skal. Så jeg kan ikke udtrykke det tydeligere, end at mit ønske skal være, at det er en ubegrundet bekymring, jeg har. Men jeg har hørt nogen tale om, at de frygter, at der kan være mange affredninger på vej. Og jeg må allerede for nærværende blot sige til kulturministeren, at jeg rigtig gerne vil have, at kulturministeren retter en henvendelse til Kulturarvsstyrelsen og får Kulturarvsstyrelsen til at foretage et skøn eller udtrykke en forventning om, hvor mange affredninger de vil tro at de 9.000 gennemgange vil resultere i.

Svar:  Jeg deler ikke den bekymring, og jeg vil meget gerne have lov til at slå fast, hvor vigtigt det er, at dette ikke er en affredningslov, men at det er en fredningslov. Derfor sagde jeg netop i mit indlæg, at det her meget vel kan komme til at betyde, at vi efterfølgende skal ind og genoprette noget, som kan komme til at være overordentlig omkostningskrævende både for ejerne – og så holdt jeg vistnok en pause og sagde – og for det offentlige. Det går jeg ud fra – det kan jeg høre – at jeg er enig med Socialdemokratiet om.
Kommentar:  Jo, jo. Men hvis vi nu prøver at forholde os til det, jeg spurgte statsministeren om, synes jeg jo, det er interessant at lytte eksempelvis til Martin Damm, Venstreborgmester, formand for Klokken Når han bliver forholdt besparelsen bare på de første 2,5 milliard kroner, siger han, og jeg citerer: »Det er illusorisk at tro, at man bare kan gå ud og hente 2,5 milliard kroner uden det får betydning for noget som helst. ... Det mærker borgerne lige med det samme. Det går for eksempel udover børnehaver, skoler, handicapområdet«. Vil statministeren ikke forholde sig til det citat af formanden for KL?

Svar:  Det vil jeg da gerne, men det er jeg jo ikke blevet spurgt om før nu. Jeg vil jo virkelig prøve på at bestræbe mig på at svare på det, jeg bliver spurgt om, og det gjorde jeg også i det første spørgsmål, som gik på, om jeg kunne bekræfte, hvor meget mindre der er at være kommune for i 2019. Svaret på det spørgsmål er, at det kan man ikke sige, før man når frem dertil og vedtager finansloven for 2019. For så vidt angår næste år, har vi med kommunerne aftalt et omprioriteringsbidrag på 2,4 milliard kroner – ikke 2,5 milliard, men 2,4 milliard kroner Det er også aftalt, at 1,9 milliard kroner returneres til kommunerne, og det vil sige, at der netto-netto er 0,5 milliard kroner mindre, i hvert fald indtil vi nu er kommet ind i finanslovsforhandlingerne, som jeg ikke ved præcis hvor ender. Det er klart, at det da ville være nemmere at være kommune, hvis der ikke var et omprioriteringsbidrag; det siger sig selv. Det ville også være nemmere at være minister, både i den her regering og i alle tidligere regeringer, hvis staten ikke havde et tilsvarende system, hvor ministrene har været ansvarlige for med få undtagelser at levere 2 procent om året. Men vi synes nu altså, det er klogt, at man så at sige hele tiden rører i gryden for at frigøre nogle penge, som kan investeres, og jeg står ikke her og udelukker, at en del af det, der frigøres, kan geninvesteres i velfærd, også i velfærd i kommunerne.
Kommentar:  Ønskes der afstemning om ændringsforslag nummer 1., tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af EL), om ændringsforslag nummer 5 uden for betænkningen af skatteministeren, om ændringsforslag nummer 3 og 4, tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af EL), eller om ændringsforslag nummer 6 uden for betænkningen af skatteministeren? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Man skal jo selvfølgelig altid tilstræbe at have fornuftige høringsfrister, således at der også kommer nogle høringssvar ind til det, man sender ud. Det er der heldigvis også kommet til det lovforslag, der er sendt ud nu, blandt andet det høringssvar, som herre Jan E. Jørgensen selv henviser til. Der er også kommet andre høringssvar. Jeg skal da ikke undlade at nævne, at jeg også synes, at det er interessant, at både nogle af de ellers hæderkronede danske medier og i øvrigt politiske partier i det her land ganske ukritisk tager argumenter fra private virksomheder, som tjener penge på den her type sager, til sig og gør dem mere gyldige end det, vi har set fra ministeriernes side. Der må jeg sige at jeg nok mere læner mig op ad ministeriet, og jeg synes også, at det svar, som samtlige kommunal- og skatteordførere har fået fra ministeriet, klart indikerer, at det kan vi trygt gøre, og det er også min hensigt.

Svar:  Jeg kan ikke forstå, hvordan Socialdemokraternes ordfører kan sige, at man trygt kan gøre det, når et så kompliceret lovforslag har været i høring i under 2 døgn. Der foreligger ikke høringssvar fra Danske Advokater, der foreligger ikke høringssvar fra Advokatrådet, og de få, der har afgivet høringssvar – på nær det, jeg refererede – har svaret, at så kompliceret stof har man ikke haft mulighed for at sætte sig ind i, og derfor kan man ikke afgive et høringssvar. Lad mig citere Bo Sandberg fra Dansk Erhverv igen: Regelsættet vedrørende beregning af kommunal grundskyld er forholdsvis teknisk og juridisk kompliceret, hvorfor vi ikke har haft den fornødne tid til at analysere virkningerne af lovforslaget til bunds, endsige sende det til kommentering i vores bagland. Altså, det er jo ikke for sjov, at man sender ting i høring. Jeg går ud fra, at det er, fordi man gerne vil høre, hvad folk rent faktisk har at sige, herunder om der kan påpeges nogle uhensigtsmæssigheder, nogle fejl eller andet. Samtidig er det en lovgivning, der tidligere har givet anledning til problemer. Synes Socialdemokraternes ordfører, at det er beklageligt, at det her lovforslag er kommet så sent i høring, og kan Socialdemokraternes ordfører give en forklaring på, hvorfor vi skal have det her kissejav, når loven først skal træde i kraft ved årsskiftet?
Kommentar:  Altså, det her er jo en opvisning i uenighed og uvidenhed i forhold til dem, der kalder sig alternativet til det nuværende flertal. Det, vi ser her, er jo en åbenbaring. Vi har set det hele vejen igennem. Socialdemokratiet og SF er så indtil videre nogenlunde enige. Så sidder Det Radikale Venstre ved fru Margrethe Vestager og blotter, at man er totalt uenig, men det sidste her, og de mandater, som skal være med til at udgøre flertallet, er jo en opvisning i ren uvidenhed, i ren snak. Jamen det er jo uværdigt i forhold til nogle, der tror, at de kan danne et flertal til gavn for den danske befolkning.

Svar:  Jeg tror ikke, at det kan komme bag på fru Pia Kjærsgaard, at Enhedslisten mener, at der er brug for større investeringer i velfærden og i klimaet, end Socialdemokraterne gør, ligesom det nok ikke kommer bag på fru Pia Kjærsgaard, at Enhedslisten mener, at man godt kunne være gået lidt mere til den i forhold til skattereformen, at man godt kunne være gået lidt mere til dem, som er blevet forgyldt i toppen af det danske samfund. Jeg tror ikke, at det kommer bag på fru Pia Kjærsgaard.
Kommentar:  Tak for det. Mener ministeren, at politiets it-system, Polsas, fungerer hensigtsmæssigt, og har ministeren aktuelle planer om at igangsætte nye it-initiativer for politiet?

Svar:  Tak. Så går vi til noget andet. Det er selvfølgelig meget vigtigt, at vi som politikere har et retvisende billede af kriminalitetsudviklingen; at Retsudvalget kan få statistikker over forskellige kriminalitetsformer. Vi må også erkende, at politiets sagsstyringssystem Polsas er, kan man vist rolig sige i den branche, et ældre it-system, som ikke i alle tilfælde understøtter statistiske udtræk. Polsas blev udviklet i 1990'erne til at understøtte politiets daglige arbejde, og Polsas er så blevet opdateret løbende gennem årene, og systemet kører grundlæggende stabilt. Men Polsas  er  et ældre system, der bygger på en ældre teknologi. Det har ikke samme brugervenlighed som de systemer, der bliver udviklet i dag, og det rummer heller ikke alle ønskelige muligheder for at trække statistik ud. På baggrund af flerårsaftalen for politiet og anklagemyndigheden er politiet ved at se på fremtidsperspektiverne for Polsas. Indledningsvis er der sat et arbejde i gang med at foretage væsentlige moderniseringer af Polsas, så det kan understøtte politiets varetagelse bedst muligt, for eksempel ved at forbedre datakvaliteten og funktionaliteten. Rigspolitiet arbejder således målrettet på at modernisere Polsas til et tidssvarende niveau i stedet for lige her og nu at kaste sig ud i et nyt, stort it-projekt. Det skal man måske nok lige overveje.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 90 (S, DF, V, LA, RV, SF og KF), imod stemte 15 (EL og ALT), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg må sige ligeud, at jeg igennem længere tid har haft lidt svært ved at forstå, hvorfor der er informationer, som regeringen har behov for at holde, om jeg så må sige, skjult for befolkningen. Man kan vel med god ret sige, at regeringen har indgået en eller anden form for kontrakt med befolkningen. På den ene side har regeringen foretaget nogle ganske voldsomme og drastiske indgreb i den personlige frihed – mange mennesker har mistet deres job, og atter andre står muligvis til at miste det – og på den anden side er det vel så også rimeligt, at regeringen så at sige holder sin del af kontrakten ved ikke at putte med informationer og holde informationer tilbage. Er ministeren ikke enig i det?

Svar:  Vi havde en opgave, og den opgave er ikke ændret væsentligt, nemlig at få Danmark sikkert og trygt igennem epidemien, hvor vi havde smittetal og smittekæder i Danmark, og man vurderede, der var høj risiko for at få smittekæder, som man så det i Norditalien. Det var situationen i de her uger i marts måned, som vi nu taler om. Og den fuldstændig afgørende vurdering var, at vi kom sikkert og trygt ud af det. Samtlige ting her er jo offentlige. Her er det et spørgsmål, om noget blev offentliggjort en fredag stedet for en mandag – det gør ikke en klap forskel.
Kommentar:  Det er jo fuldstændig rigtigt, at regeringens SU-pakke består af mange flere ting end bonusordningen, for den består stort set kun af nedskæringer i SU’en. Det tager vi i den næste runde spørgsmål, som vi har her, nemlig vedrørende, at regeringen vil fjerne det sjette år med SU. Men lad os kigge på det der med at gennemføre på normeret studietid. Jeg har to spørgsmål til det. Det ene er: Er regeringen optaget af, at vi kan lave en positiv motivation, så man gennemfører på normeret studietid? For det står der ikke noget om i regeringens SU-forslag. Det går kun på, at man gennemfører hurtigere end på normeret studietid, og vi ved, at det kun er ganske få, der gør det. Så vil regeringen være med til at kigge på, at der er en bonus til den studerende, hvis man gennemfører på normeret studietid, sådan at vi får flere igennem hurtigere? Det andet er: Er der nogle konkrete initiativer på vej fra ministerens side, der gør, at det ikke bare er nogle få steder, der er sommerskoler, og nogle få steder, hvor man overvejer at arbejde med en trimestermodel i stedet for en semestermodel, sådan at vi kan få sat skub i, at den lange periode hen over sommerferien kan bruges til regulær undervisning?

Svar:  Som nævnt er det sådan, at vi nu ændrer SU’en, sådan at man får SU til den normerede tid. Altså, når en uddannelse er normeret til 5 år, er der SU til 5 år. Og vi har lige været omkring, at hvis man bliver færdig før tid, er der også mulighed for en bonus. Når det gælder sommerskoler og øvrige tiltag, der kan fremme, at man kan blive færdig før tid, så fremgår det jo også af regeringens SU-oplæg, at vi vil nedsætte nogle arbejdsgrupper, der skal prøve at kigge på de muligheder. Vi vil simpelt hen skabe et overblik over, hvad der er i dag, og hvor meget de muligheder bliver benyttet, og om der er nye initiativer, vi kan iværksætte. Så der kommer et øget overblik over de ting. Men jeg vil sige, at der altså i dag er gode muligheder for på universiteterne, ikke mindst i form af sommerskolerne, at tage ekstra fag, så man kan nå at blive færdig før tid.