kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen slut. Jeg forslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Selv om man ikke skulle tro det, er der faktisk forskel på luft og beflyvningen af luft i hvert fald. Danmark er et forholdsvis tæt befolket land, mens andre lande har mere øde egne, hvor der er mindre trafik i luften end i Danmark, og derfor kan det godt være, at noget kan tillades i et andet land, hvor luften er tom stort set altid, mens det i Danmark ville være problematisk, fordi luften der ikke er så tom, som den er andre steder. Men det er op til dem, der ansøger om en måde at gøre det på, at dokumentere, at de har styr på sikkerheden, og der må kreativiteten gerne være stor. Jeg er sikker på, at man i branchen har en større kreativitet, i forhold til hvordan man kan tilfredsstille sikkerhedskravene, end vi har på embedsmandsplan, og så må vi tage stilling til de ansøgninger, der kommer.

Svar:  Jeg bliver altid bekymret, når man blander kreativitet og sikkerhed sammen i samme sætning. Jeg har faktisk brug for sådan et lidt mere håndfast svar. Det er jo fair nok, hvis ministeren her på stående fod ikke er i stand til at sætte de konkrete krav op til, hvordan man dokumenterer sikkerhed. Det tror jeg så jeg vil følge op med et skriftligt spørgsmål. Jeg kunne også spørge, om ministeren mener, at den pågældende styrelse skulle tage en dialog, altså en forudgående dialog, med interesserede lufthavne om, hvordan man netop sikrer en tilfredsstillende dokumentation af sikkerheden, og hvad det er for forhold, der skal beskrives, og lad os bare tage Thisted Lufthavn, som er casen her. Mener ministeren, det vil være oplagt for styrelsen at tage sådan en dialog med de interesserede parter?
Kommentar:  Det er, fordi det er Helsingør Kommunes ret at udpege, hvem de vil have i deres integrationsråd. Jeg kan jo godt have en mening om, at det er vigtigt, at der er plads til alle, der har en interesse i det her, og især at integrationen jo ikke handler om, at det en kommunal opgave, men det er den enkeltes opgave at lade sig integrere.

Svar:  Tak for det. Hvad er ministerens holdning til, at det kommende supersygehus i Hillerød bygges uden et produktionskøkken?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 101 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 1 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er heller ikke her stillet ændringsforslag, og der er ingen, der beder om ordet, så vi går til afstemning.
Kommentar:  Bortset fra 3½ år har vi haft en borgerlig regering siden 2001, så det kan ikke være socialdemokrater, der er skyld i det hele, men jeg synes da, at ministeren skulle kigge på sin egen ghettoliste og se, at store byggerier som Taastrupgaard er bygget under borgerlige borgmestre. Mange af vestegnskommunerne var jo borgerlige, da man byggede de her byggerier. Så ministeren må hjem og læse på lektien, og så må vi jo se, om der er noget i skuffen den her gang, eller om det bare er endnu en borgerlig regerings plan for at rykke lidt rundt og lave nogle projekter, hvor man lærer at cykle eller sidder og spiser sammen eller laver branding af et område. Det glæder jeg mig i hvert fald til at se.

Svar:  Det er, fordi herre Kaare Dybvad sagde, at det var fru Jytte Andersen, der først foreslog, at man skulle have en ændret sammensætning af boformer og beboere. Det er mange, mange år siden, at fru Jytte Andersen var boligminister i det her land, og der har været flere socialdemokratiske regeringer siden, og man har ikke gjort noget ved problemet. Men det kan da godt være, at borgerlige regeringer heller ikke har gjort noget ved problemet. Men jeg kan sige så meget: Der har aldrig før været en regering med Liberal Alliance som deltager, og der har aldrig før været en boligminister fra Liberal Alliance. Det er der nu, og nu bliver der gjort noget ved problemet.
Kommentar:  Når vi diskuterer Vadehavet, som UNESCO har udnævnt til verdensarvsområde, og som er en nationalpark, kan man jo henføre til FN og Aichimål, og man kan tale om trilaterale samarbejder, og alle de ting er jo vigtige; det er vigtigt, at vi overholder vores aftaler. Men den reelle og vigtigste af de vigtige grunde til, at vi skal beskytte Vadehavet, er jo dets naturrigdomme, som er fuldstændig enestående, og som mennesker – særligt tyskere – rejser langt for at få lov til at opleve. Det vil sige, at Vadehavet og Nationalpark Vadehavet jo er noget, man er stolt af i min del af landet, og det er også noget, man tjener penge på, fordi det er en del af turisterhvervet, og som derfor er virkelig afgørende både for selvforståelsen, for vores områdes natur, men også for økonomien som en afledt effekt af den turisme, som Vadehavet tiltrækker. Så det er noget, man går op i, og det er jo de vigtigste argumenter for, at man skal passe på Vadehavet. Ministeren siger, at vi har et godt og stærkt samarbejde med Holland og Tyskland om at passe på Vadehavet. Det kan være, at det er rigtigt, men jeg tillader mig at betvivle det, for den tidligere sekretariatsleder for Det Trilaterale Vadehavssamarbejde, Jens Enemark, siger noget helt, helt andet. Han siger: »Danmark har forpligtet sig i en aftale - og de overholder ikke aftalen. Det burde de, for Danmark er et ordentligt land.« Hvordan hænger den meget, meget krasse kritik fra en fagmand, der har arbejdet med området så intensivt, sammen med den melding, som ministeren kommer med i dag? Og har ministeren konkrete initiativer med, som betyder, at Danmark fremadrettet passer på Vadehavet – et område, som er af så essentiel betydning, både naturmæssigt, turismemæssigt og dermed også erhvervsmæssigt?

Svar:  Tak for det, formand. Og tak for det opfølgende spørgsmål. Jeg kan ikke genkende den kritik, der rettes mod os, men jeg kan sige, at vi i 2018 øger vores overvågning med 9 million kroner, fordi vi har en interesse i det og har en direktivforpligtelse til at gøre det. Vi er i andre dele af landet lige så stolte af Vadehavsområdet, som man er lokalt, og derfor har vi selvfølgelig en interesse i og en forpligtelse til også både at overvåge og monitorere det.
Kommentar:  Men kan ministeren så give en garanti her i Folketingssalen for, at beredskabet ikke forringes i forhold til de tre helikoptere, der nu i dag betjener Danmark?

Svar:  I virkeligheden er der flere elementer, som spiller ind her. Der er den her overordnede analyse, vi har af området, hvor det, der er opgaven, og som jo blev initieret af den tidligere regering, som jeg har arvet, og som er en del af det forsvarsforlig, som vi to deler, er, at der skal laves en analyse, som skal effektivisere og optimere redningshelikopterberedskabet, uden at det forringer det samlede beredskab. Hver eneste gang vi får lejlighed til at se på, om den offentlige sektor kan gøre det bedre, kan gøre det mere effektivt, kan gøre det mere optimalt, synes jeg at vi skal tage imod det og arbejde med det. Så synes jeg, at man skal notere sig regeringens vilje til at sikre, at der er helikopterberedskab også i yderområderne, idet der jo i finansloven i indeværende år er afsat 50 million kroner ekstra, stigende til over 100 million kroner, stigende til over 125 million kroner over de kommende år for at sikre, at der er akuthelikoptere. Det er jo et udtryk for et politisk ønske om at sikre, at der er den tryghed, som der skal være rundtomkring i landet.
Kommentar:  Tak. Ministeren siger, at der er tale om en misforståelse mellem ministerierne. Kunne ministeren løfte sløret for, hvad det er for nogen misforståelser? Er det ikke sådan med den nuværende regering, at det er et teamwork, hvor man taler sammen på ministermøder og prøver at koordinere tingene? Og hvis beskæftigelsesministeren ikke får svar fra en anden minister, bliver der vel rykket, alene af den grund, at vi fra Beskæftigelsesudvalget har rykket for svar på de to spørgsmål undervejs i det nye år. Det burde vel medføre, at en misforståelse så blev opdaget – ikke kun, fordi der blev rykket, men også fordi ministeriet har en ordentlig procedure i forhold til andre ministerier.

Svar:  Uanset at vi er et team, som spiller godt og professionelt sammen, kan der opstå beklagelige fejl som den, der er opstået her, og det er ikke acceptabelt, at denne type af fejl opstår, hvor der går så lang tid, uden at der sker en besvarelse af et spørgsmål fra Folketinget. Derfor har jeg naturligvis også i anledning af spørgsmålet her kigget på, om de kontrolmekanismer, der er til at samle op på manglende besvarelser eller manglende tilbagemeldinger, er, som de skal være. Jeg har nu sikret mig, at de for fremtiden er, som de skal være, således at der kommer en reaktion til Folketinget. Det kan godt være, at spørgsmålet er af en sådan karakter, at besvarelsen kommer til at tage rigtig lang tid, før man kan give den endelige besvarelse, fordi man skal ned i forskellige styrelser i forskellige ministerier. Men det er ikke i orden, at der går måneder, uden at Folketinget hører noget, og det har jeg nu sikret mig ikke kommer til at ske for fremtiden.
Kommentar:  Tak. Jeg synes jo, at jeg mere og mere kan mærke på ministeren, at ministeren sådan set er ærgerlig over at komme med det her nu. Når man så får beskrevet den her mulighed, var det så ikke værd lige at sige: Vi skal have bedømt hele kampen? Når man siger, at det, der er blevet sat i værk tidligere, ikke virkede, så er det sådan set ikke rigtigt, for det bliver jo bekræftet nu, at det faktisk virker. Og når man så har en anden halvleg, for nu at sige det på den måde, og vi har tiden for os til at få det kørt igennem, var det så ikke bedre at sige, at så skal vi have mere gang i de her vådområder, og der kan også være andre muligheder. Så der skal lyde en opfordring herfra til at sende den her en tur til omkamp.

Svar:  Jeg synes da, at Venstres ordfører skal være glad for, at den her regering gennemfører det, som Venstres egen minister på området, herre Jakob Ellemann-Jensen, sådan set sagde han ville gøre, hvis ikke indsatsen virkede. Den virker ikke, vi er bagefter, og derfor skal der ske noget mere, og det er det, regeringen har taget initiativ til fra 2020, og det håber jeg at Venstre, når det kommer til stykket, vil bakke op om.
Kommentar:  Jeg vil godt lige starte med at sige, at jeg fuldt og helt anerkender, at vi var fire partiledere, der skrev en fælles kronik, og som har lavet noget forskelligt sammen, og nu skal vi så til at omsætte det til noget operativt. Det kan der være forskellige måder at gøre på, og det, regeringen kommer til at spille ud med, er én måde at gøre det på. Jeg håber, vi holder fokus på, at vi får noget effektivt ud af det. Så vil jeg sige igen, at jeg ikke her i dag vil kommentere enkelte elementer.

Svar:  Når særlig det enkeltelement interesserer mig, er det jo, fordi det er meget målbart. Det kan vi tage og føle på. Det var det, der var tanken i kronikken, som ministeren i sin tid var medunderskriver på. Det var det, der gik igen i beslutningsforslaget. Det er noget, man kan måles og vejes på. Så kan vi altid tage effektdiskussionen hen ad vejen. Men det her er meget måleligt. Så lad mig spørge på en anden måde: Kommer der en egentlig ungdomsdomstol a la det, der var lagt op til i kronikken og i forslaget?
Kommentar:  Jeg aftalte med ministerens forgænger, herre Hans Christian Schmidt, at vi skulle tage op og kigge på projektet, for han var fuldstændig enig. Der blev netop sat en undersøgelse i gang af: Hvad er det, der skal ske? Kan man sænke vandstanden? Skal man hæve broen? Det var ministerens eget forslag dengang. Jeg følger bare op og siger, at hverken lodsejerne eller kommunen er tilfreds med den løsning, der nu er etableret. Det andet i forhold til udvidelsen af hovedvejen er, at det har været besluttet længe, men det måtte lade livet i forbindelse med den nye kommunalreform. Og ministeren har sagt, at det vil koste 230 million kroner, men reelt set koster det kun 90 million kroner at lave det. Hvornår er det så, at man kan finde de her 90 million kroner og få lavet den vej, som der er så meget behov for, mellem Aalbæk og Skagen?

Svar:  Jeg synes stadig væk, det er pinligt for folkestyret, at man har en Bjarne Laustsen, der sidder og skræpper op, når der er en anden minister i ministerstolen, mens han ikke gør det samme, når hans egen partifælle sidder som minister. Det synes jeg er underligt; jeg synes, det er underligt, at man ikke har den samme politik i opposition og i regering. For så vidt angår vejen mellem Aalbæk og Skagen, er det ikke sådan, at det er det samme projekt, der er blevet meget billigere. Det er sådan, at kommunen har gjort opmærksom på, at det projekt, som staten havde planlagt, ikke behøver at være helt så fint. Vejen behøver ikke at blive forlænget så langt; man behøver ikke at have de vejsaneringer, der skal til for at få venstresving elimineret, for man kan godt have venstresving der. Og det gør, at projektet bliver billigere. Derfor har den her regering jo afsat ekstra penge til infrastrukturinvesteringer efter 2020, hvorimod herre Bjarne Laustsens parti kun har afsat penge til, at der kan køre flere tog i Danmark på en mere behagelig måde.
Kommentar:  Jamen det er jeg enig i, og da jeg kan nøjes med at konstatere det, kan jeg bruge de sidste 26 sekunder, jeg har tilbage i den her runde, til at svare på noget af det andet, som jeg ikke nåede før, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt vi bør have et registreringssystem i politiet, hvor man vil kunne trække den her type oplysninger ud. Der står man jo altid i den der modsatrettede situation, at det kan være rart at få alt muligt at vide og kunne trække alle mulige oplysninger, men på den anden side: Hvor meget bureaukrati vil vi bygge op for at kunne gøre det? I den her situation håber jeg, vi kan håndtere det, ved at jeg får en redegørelse fra Rigsadvokaten, som giver anledning til på et oplyst grundlag at diskutere, om der er grund til at ændre reglerne her. Så håber jeg virkelig også, at vi vil kunne tage fat om det grundlæggende problem, nemlig at der er så lange sagsbehandlingstider, som der jo ikke bør være.

Svar:  Ja, det er jo netop det. Jeg mener ikke, at det ene udelukker det andet. Jeg mener, at man samtidig godt kan registrere ting i forhold til lange sagsbehandlingstider, også selv om man får afviklet puklen i et nyt politiforlig. I Dansk Folkeparti stiller vi konstruktivt op – det bliver nok retsordføreren, justitsministeren får æren af. Men dermed også sagt, at der jo selvfølgelig skal handles på det her. Jeg tænker på perspektivet i forhold til længden: Hvad er perspektivet for, at man får løst det her? Og hvad er perspektivet for, at forbrydere ikke får nedsat deres straf, på grund af at der er for lange sagsbehandlingstider?
Kommentar:  Jeg tror nu, at hvis man spørger en helt almindelig familie – jeg ved ikke, hvem der har patent på at kende disse helt almindelige familier, skulle vi ikke bare sige en dansk familie derude – så vil svaret være, at der vil være en almen interesse i at have mere, også mere end 2.000 kroner, ud af at stå op om morgenen, smøre sine madpakker, sende børnene af sted, sidde i S-toget, sidde i en kø, nå frem til arbejdet, arbejde hele dagen og tage hjem. Det tror jeg da. Jeg tror da i hvert fald for de 14.000, der er i en situation, hvor de sætter penge til, opleves det ikke som rimeligt. For de 57.000, der har mindre end 1.000 kroner ud af det, opleves det ikke som rimeligt. Jeg spørger jo bare til det holdningsmæssige. Så må jeg forstå, at statsministeren synes, at hvis de 14.000 bliver til 9.000, så fred være med dem, så betyder rimelighed ikke noget. Altså, jeg spørger jo til det holdningsmæssige, det rimelige. Synes statsministeren, at det er rimeligt, at vi sammen – for ikke at skyde skylden på nogen – har indrettet et Danmark, som aktuelt er skruet sammen på en sådan måde, at det for en masse mennesker ikke kan betale sig at arbejde, og at det bedre kan betale sig at lade være? Synes statsministeren, at det er et problem? Og hvis det er et problem, er det så noget, man er interesseret i at gøre noget ved sammen med os andre?

Svar:  Som jeg også indledte med at sige, skal der selvfølgelig være en økonomisk fordel ved at tage et lønnet arbejde. Det siger sig selv. Og det er også det, hele vores skattereform går ud på. Det er jo derfor, det er lykkedes os at sikre, at vi reducerer det antal af personer, som tjener under 2.000 kroner på det, fra 150.000 til 95.000. Det er det, som vores fælles skattereform sikrer. Det er et stort tal, og det har man kun kunnet opnå, fordi vi også har taget nogle temmelig store beslutninger om det her spørgsmål. Jeg synes, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, men vi er også nødt til at tage to ting i betragtning: For det første skal det jo ikke være sådan, at man kan modtage offentlige ydelser, hvis man er i stand til at tage et lønnet arbejde og det arbejde i øvrigt er der. Vi skal ikke have nogen blødsødenhed med hensyn til at stå til rådighed. For det andet er der et spørgsmål, som jeg også synes Venstre skylder et svar på. Det er: Hvad er det, der kan gøre, at det bedre kan betale sig at arbejde? Hvis man ikke har nogen penge til at sætte skatten yderligere ned – det har Venstre jo ikke anvist – er der kun én vej, og det er at sætte størrelsen af de offentlige ydelser ned, at fjerne nogle af de ting, som familier med børn får, og dermed gå direkte og med åbne øjne ind i en situation, hvor vi får flere fattige familier, flere fattige børn. Er det det, Venstre gerne vil?
Kommentar:  Jeg synes egentlig, jeg svarede, for spørgsmålet er: Er ministeren enig i, at mange unge med særlige behov ikke får et relevant stu-tilbud? Er ministeren enig i det? Ja, det er jeg enig i. Hvad vil ministeren gøre på den baggrund? Der vil ministeren indkalde til forhandlinger i slutningen af året, sådan at vi kan komme tættere på. Når jeg ikke vil svare på det konkrete tilfælde, er det jo, fordi der kan være alle mulige forhold, der gør sig gældende for den konkrete pige, og lige på det her punkt er jeg landets øverste myndighed, og det vil sige, at hvis jeg i den sammenhæng kommer med en meget klar tilkendegivelse om, om man i det konkrete tilfælde har gjort det rigtigt eller forkert, så synes jeg ikke, det er rimeligt. Men på det spørgsmål, der bliver stillet, vil jeg gerne sige: Ja, jeg synes, at der er unge, der ikke får det relevante tilbud. Kunne det være tilfældet for hende her? Ja, det kunne det godt, men det vil jeg helst ikke tage specifikt stilling til. Hvad vil jeg gøre? Jeg vil supergerne, at vi sætter os ned ved et bord og får ordnet det her, sådan at folk får et relevant uddannelsestilbud.

Svar:  Tak for det. Jeg forstår sådan set godt ministerens forklaring på, hvorfor svaret måske blev en lille smule vævende, og det er jo i og for sig fair nok. Men det, som jeg jo så gerne vil have bekræftet, er, at ministeren er enig i det, som vi, vil jeg sige, også i fællesskab har skrevet i en beretning tilbage fra 2018, hvor det faktisk er ministeren selv, der står som formand for udvalget, altså at der netop skal gøres noget ved det her, at der skal sikres en mere ensartet kvalitet i stu-tilbuddene, og at der på den led også skal sikres, at man får de rigtige tilbud. Så er ministeren enig i, at vi  skal  finde en vej til at sikre, at man kommer på det rigtige tilbud?
Kommentar:  Jeg er og regeringen er meget optaget af, at vi kan undgå, at der kommer yderligere stigninger i temperaturen, og ikke mindst de konsekvenser, som klimaforandringerne har i en række udviklingslande med store flygtningestrømme og andre udfordringer. Men jeg må også sige: Skal vi nu ikke stoppe det her meningstyranni, som spørgeren lægger op til? Der skal vel også være plads til, at man som folketingsmedlem har mulighed for at ytre sig. Jeg slår bare fast her, hvordan regeringens holdning er til det her, og det er, at vi bakker op om klimaaftalen, og at en del af klimaforandringerne i hvert fald som udgangspunkt er  menneskeskabte.

Svar:  Jeg hører ministeren sige, at man bakker op om kampen mod klimaforandringerne, men jeg kan ikke få Danmarks klimaminister til at tage afstand fra en kommentar. Så man skal have lov til at sige, at klimaforandringerne har positive konsekvenser, og at det er godt, at færre mennesker dør af kulde som konsekvens af klimaforandringerne. Det kan jeg ikke få Danmarks klimaminister til at tage afstand fra som noget ubegrundet eller en forkert påstand, eller at man er dårligt informeret, eller et eller andet. Det mener klimaministeren ikke at man skal tage afstand fra, det skal man bare se stort på?
Kommentar:  Som sagt kan jeg sagtens forstå, at man spørger ind til det. Og der, hvor vi står nu, har Miljøstyrelsen som myndighed, som jeg var inde på før, vurderet, at der ikke er hjemmel. Nu er de i gang med en revurdering i forhold til de vilkår, der gælder, og har blandt andet lavet den her grundige juridiske vurdering, hvor de vurderer, at der ikke er hjemmel til at fastholde de vilkår og dermed ikke hjemmel til at håndhæve vilkårene. Så det er jo den juridiske vurdering, der er i Miljøstyrelsen. De har så sendt et udkast til afgørelse, og det er blandt andet i høring nu hos Region Midtjylland, og der er der her den 19. marts modtaget et høringssvar, blandt andet det, som spørgeren nævnte, og det er Miljøstyrelsen selvfølgelig ved at se nærmere på.

Svar:  Er ministeren som den ansvarlige minister for Miljøstyrelsen slet ikke bekymret for, at det bliver en frivillig afværge, der kommer til at være? Altså, så har vi jo ikke en offentligretlig sikkerhed for, at der bliver foretaget afværge. Giver det slet ikke miljøministeren, når man – og det ved jeg jo man gør – kerer sig om forureningsspørgsmålet, lyst til at sige, at det faktisk skal undersøges nærmere, for eksempel ved at sætte en professor i miljøret til at vurdere det?
Kommentar:  Det er ærgerligt, at jeg ikke har taget min telefon med mig herop, for så kunne jeg læse den sms op, som jeg fik fra vores transportordfører inden, hvor der står, at herre Ole Birk Olesen – der stod ikke »hr.«, for det behøver man jo ikke at skrive i en sms, men det siger jeg så nu – nok vil sige, at det er forligsbrud. Det er det ikke.

Svar:  Nej, men det ændrer da ikke på, at Det Radikale Venstre har indgået en aftale tilbage i 2016 om, at denne undersøgelse af en motorvej i Ring 7-transportkorridoren skulle gennemføres, og at Det Radikale Venstre har genbekræftet, at man vil det med en aftale om, hvilket kommissorium der skal være for undersøgelsen her i 2019.