kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Stadig væk er jeg fuldstændig enig med ministeren i intentionerne. Det var jeg bestemt også i valgkampen, hvor jeg så frem til, at det var noget, som man i hvert fald havde en plan for hvornår skulle ske. Og det er jo ikke anderledes nu, kan jeg forstå på ministeren, end det var for 1 år siden eller måske 2 år siden eller 3 år siden, og at man rigtig gerne vil have, at andre tilslutter sig den idé, man selv har. Men man kommer jo ikke ud af stedet, og det er det, der bekymrer mig rigtig, rigtig meget, og det, som ministeren siger med, at paradigmeskiftet – og jeg foretrækker også at kalde det hjemsendelsespolitikken – består, passer jo simpelt hen ikke efter det, der er sket med, at nogen bare skal have haft et par års arbejde her.

Svar:  Det sidste om, hvorvidt hjemsendelsespolitikken fortsætter, vil jeg lade virkeligheden afgøre. For jeg er ikke bekymret for, at det fortsat er sådan i Danmark, at man, hvis ikke man mere har et beskyttelsesbehov, så får inddraget sin opholdstilladelse. I det omfang man så er i beskæftigelse, kan man hoppe over på en af vores erhvervsordninger. Det er der intet nyt i. Det nye er, at der kommer en ny erhvervsordning, som bygger på, at man skal kunne have haft 2 års beskæftigelse i samme virksomhed forinden. Der har jeg lige prøvet at læse op for en af spørgerens partifæller, at hvis man ser på dem, der har fået inddraget deres opholdstilladelse, som primært er fra Somalia, så er det mellem 1 og 2 procent af dem, der har haft 2 års beskæftigelse. Så der er nu ingen grund til panik, tror jeg.
Kommentar:  Tak for svaret. Nu er det jo sådan, at regeringen og dens støttepartier, hvis de ville, kunne lade alle børn og unge komme tilbage i skole nu. Hvis man oprigtigt vil hjælpe de mange børn og unge, der føler sig deprimerede, så har man faktisk muligheden for det, men man bruger den ikke. Man nøjes med at give 5.-8. klasserne lov til en enkelt dag om ugen at få udendørs undervisning. Regeringen og støttepartierne fejrer det som en stor sejr, men det er jo komisk, og hvis det ikke var så tragisk og et svigt af dimensioner, ville man jo grine af det i ren afmagt. Fagfolk siger, at flere børn og unge har gjort selvskade, at der er en markant stigning i angsthenvendelser, og at flere børn og unge føler sig ensomme. Min ældste søn, der går i 5. klasse, er udsat for regeringens og støttepartiernes jerngreb. Han vil bare gerne i skole sådan rigtigt. Hvorfor giver regeringen, der har magten, børn, unge og forældre indtrykket af, at man ønsker alle tilbage i skole, når man så ikke bare beslutter det?

Svar:  Vi har kun ét ønske, og det er, at vi skal komme igennem den her pandemi godt og sikkert, og vi skal have børnene tilbage i skole så hurtigt som overhovedet muligt. Når vi ikke kunne gøre det i sidste måned eller bare lige kan gøre det med et fingerknips, er det, fordi der ifølge de estimater, som vi har fået leveret af vores eksperter, af, hvad det vil betyde for smittestigningen, er nogle ting, som gør, at man skal være påpasselig med det her. Vi er jo nødt til at komme igennem det her på en forsvarlig og sikker måde, så vi undgår nye store smittestigninger. Det er begrundelsen.
Kommentar:  Tak. Noget af det, som gør indtryk på mig, er formentlig lidt det samme, som ministeren også er omkring, altså hvad det egentlig gør ved unge mennesker med handicap at blive placeret sammen med ældre mennesker på plejehjem. For det er fuldstændig korrekt, at så oplever man jo unge mennesker, der trækker sig ind i sig selv, de bliver faktisk ensomme, og der sker ikke nogen form for udvikling overhovedet med de unge mennesker med de her handicap. Jeg ved godt, at der jo nu inden længe træder en ny regel i kraft om muligheden for, at kommunerne kan lave de her andre typer af botilbud. Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om ministeren på en eller anden måde vil sikre, at det så også bliver skubbet godt i gang derude i kommunerne. For nogle gange kan vi jo desværre opleve, at fra vi træffer en beslutning her på Christiansborg og så til, at man også fanger den gode idé rundt om i kommunerne, kan der gå flere år. Og der vil jeg egentlig gerne spørge lidt mere direkte ind til, om ministeren har nogle værktøjer i ærmet, som ministeren forventer at tage i brug, når den nu træder i kraft her fra 1. januar.

Svar:  Tak for det. Og først vil jeg sige, at jeg jo helt deler spørgerens opfattelse af, hvad det kan have af konsekvenser for et helt ungt menneske at blive placeret på et plejehjem, og særlig al den stund at vi ved, at stadig flere ældre mennesker – og vel på de fleste plejehjem helt op mod otte ud af ti, nogle steder alle – der i dag kommer på plejehjem, ikke bare er fysisk svækkede, men også kognitivt svækkede, og at det derfor på alle mulige måder er meget, meget svært at leve noget, der bare er et tilnærmelsesvis almindeligt ungdomsliv der. Så spørger spørgeren ind til, om der er nogle særlige værktøjer, der skal tages i brug for at ... (Første næstformand  (Karen Ellemann): Det må vente til næste runde, for nu er det spørgerens tur).
Kommentar:  Jeg synes, det havde været et bedre svar fra ministeren bare at sige, at det var en fejl af ministeren umotiveret at inddrage køn i en diskussion og begynde at forsøge at lukke borgere ned ved at henvise til deres køn og dermed antyde, at hvis man er mand, har man ikke lov til at kritisere ministeren. Ministeren siger, at det var den pågældende borger, Casper Astrup, som inddrog køn i diskussionen. Det gjorde han ikke. Der var ikke noget som helst i det, han skrev, som handlede om køn. Jeg liker lige her ministerens egen kommentar – det er jo det smarte, at man kan det – og så får ministeren en besked på sin telefon om, hvor det blev skrevet henne, og så kan hun selv kigge efter.

Svar:  Jeg sagde ikke, at det var spørgeren på Twitter, der antydede, at der var køn involveret. Jeg sagde, at det var spørgeren, det vil sige herre Rasmus Jarlov, der putter køn ind i samtalen. Det er fuldstændig rigtigt, at på Twitter var der ikke noget om køn. Ordet mansplaining er lidt, ligesom hvis jeg siger: »Man« siger ikke. Så selv om »man« vel på en eller anden måde oprindelig kommer fra noget med en mand, er der jo heller ikke lagt køn ind i det. Så det er bare for at sige, at det er rigtigt, at ordet mansplaining – har jeg ladet mig fortælle, og det kan jeg også læse, når jeg slår op, hvad det betyder – oprindelig er noget, der tager udgangspunkt i noget med kvinder og mænd, og at det typisk er mænd, der siger noget til kvinder. Men som jeg sagde, har jeg også oplevet, at det har været kvinder, der typisk var ældre end mig selv, der gjorde præcis det samme. Så synes jeg, at det, der blev sagt i indledningen til det tweet, var nedladende, og at det derfor var relevant at svare på den måde, som jeg gjorde? Ja, jeg synes, det er nedladende, og jeg gider faktisk ikke den måde at debattere på på Twitter. Så jeg synes, det var en helt relevant måde at svare på.
Kommentar:  Tak, formand. Som det fremgik af min foregående besvarelse, prioriterer regeringen ældreområdet højt. Det gør vi sammen med sundhedsområdet, og det er derfor, regeringen sammen med partierne bag finansloven for 2016 har løftet sundheds- og ældreområdet med 3,4 milliard kroner ekstra her i år. Vi har blandt andet afsat 1 milliard kroner ekstra til en mere værdig ældrepleje. Omprioriteringsbidraget er netop med til at skabe forudsætningen for, at vi også kan prioritere kernevelfærden. Omprioriteringsbidraget skal bruges til borgernær service, og pengene skal netop bruges der, hvor behovet er størst. I 2017 vil regeringen tilbageføre pengene fra omprioriteringsbidraget til kommunerne til højt prioriterede områder. Den præcise udmøntning af midlerne i 2017 vil ske i økonomiforhandlingerne med kommunerne her i forsommeren og i finanslovsforhandlingerne til efteråret.

Svar:  Tak. Det, der jo er udfordringen i kommunerne, er, at de er forpligtede til at have balance mellem udgifter og indtægter, ikke kun i det kommende budgetår, men også i alle overslagsårene. Det betyder, at mange kommuner, når de ikke ved, hvor meget de får tilbage af den ene procent, og om de er øremærket til bestemte områder, er nødt til at gå ud og lave besparelser, inden man sådan set kender resultatet af kommuneaftalen. Det er jo også derfor, jeg i det tidligere spørgsmål henviste til, at der faktisk er en tredjedel af kommunerne, der allerede på nuværende tidspunkt har været ude at spare. Så bliver jeg lige nødt til at sige til ministeren, at det, der er i den undersøgelse fra Ældre Sagen, er, at der jo er 29 kommuner, der reelt har sparet. Derudover er der faktisk 18 kommuner, som meddeler, at hvis det ikke var sådan, at man havde fået værdighedsmilliarden, skulle man have gennemført besparelser. Den har været med til at lukke huller, som jeg også nævnte i mit tidligere spørgsmål. Men det, der er relevant her, er jo, at jeg gerne vil have ministeren til i dag at give en tilkendegivelse af, om de kommuner – og det er højst sandsynligt flere, end der er her i 2016 – som i de kommende år planlægger besparelser på ældreområdet, kan forvente, at der kommer krone til krone tilbage på ældreområdet i forhold til det, de skal aflevere i form af den ene procent i omprioriteringsbidrag.
Kommentar:  Nej, det mener jeg ikke, og det er jo også derfor, jeg svarer, som jeg gør, nemlig at priserne stiger, fordi udbuddet af boliger er for lille i forhold til efterspørgslen på boliger. Altså, der er mange flere, der gerne vil have en ny bolig, end der bliver bygget nye boliger, og så stiger priserne. Det skal vi gøre noget ved, og derfor har jeg sat en analyse i gang, der skal give et svar på, hvor mange boliger der skal bygges i København i de kommende år for at møde efterspørgslen, og hvad der kan gøres for, at de boliger bliver bygget. Hvad angår huslejestigninger i den regulerede del af boligmarkedet, betyder det at kunne forhøje huslejen til det lejedes værdi ved renoveringer i henhold til en lov, som også Socialdemokratiet bakker op om, at det lejedes værdi sammenlignes med, hvad andre boliger koster. Så når andre boliger stiger i pris, stiger også prisen på det lejedes værdi, og så stiger også de huslejer.

Svar:  Tak for svaret. Så bliver jeg nødt til at høre, om ministeren er enig med sin partifælle Villum Christensen, som siger, at boligerne bliver renoveret og bliver bedre, og så bliver de også dyrere, og det tror han er svært at undgå. Han siger altså, at det er selve renoveringen, der gør dem dyrere, men mener ministeren ikke, at det, der gør, at de bliver dyrere, er, at man overgår fra reguleret husleje til markedsleje? Det er sådan, jeg hører det nu.
Kommentar:  Jamen det vil jeg holde et årvågent øje med, som enhver minister bør gøre. Som det er med den slags sporarbejder, opstår der en gang imellem uforudsete problemer og forsinkelser, og det kan jeg ikke garantere imod, men jeg vil da anspore alle medarbejdere i Banedanmark til at gøre sig den største umage med det her.

Svar:  Det, jeg blandt andet har noteret mig som noget meget positivt, er, at man i modsætning til for eksempel projektet på Køge Bugt-banen deler arbejdet op i to. Det vil sige, at man tager en etape i år og en etape næste år. Jeg tror, det er rigtig godt at gribe det an på den måde. Jeg hører så ministeren sige, at man måske vil overvåge det, hvis det ikke lige overholder tidsplanen. Kan ministeren blive sådan lidt mere konkret og gå lidt mere til biddet? Vil man gøre andet end at overvåge? Vil man ikke være lidt mere konkret, med hensyn til hvad man vil gøre, hvis det ikke overholder tidsplanen?
Kommentar:  Så fjerner vi alle præmisserne, der har relevans for både den her sag og for andre tænkte sager, og så spørger vi helt generelt: Er justitsministeren enig i, at det element af ministeransvarlighedsloven uden for forsætsgraderne, herunder den grove uagtsomhed, også indbefatter en situation, hvor en minister får en advarsel om, at der muligvis ikke foreligger hjemmel, men vælger at sidde advarslen overhørig og køre igennem med sin vilje? Det behøver ikke at være Justitsministeriet, vi taler om; det kan være et hvilket som helst ministerium, en hvilken som helst minister og en hvilken som helst tænkt situation, men at det, at man fejer en advarsel til side, klart er grov uagtsomhed.

Svar:  Hvis man som minister får at vide, at det, du umiddelbart vil gøre nu, er der ikke hjemmel til, og man ikke desto mindre umiddelbart gør det nu, så er det svært at forestille sig, at man ikke er i et område, hvor det vil påkalde sig for at sige det mildt betydelig opmærksomhed, også juridisk.
Kommentar:  Tak for en god tale. Jeg vil følge lidt op på det, som ordføreren faktisk også spurgte mig om. Ordføreren taler meget om, at vi skal vide, hvad vi gør, at vi skal sikre, at vi har de digitale læremidler, der skal til, og at vi skal sikre, at det giver mening derude. Der er det jo for mig at se vigtigt, hvis vi skal nå derhen, at vi har det, som jeg kunne finde på at kalde en strategi, og ordføreren må gerne kalde det noget andet, hvis det er. Er ordføreren ikke enig i, at hvis vi skal sikre, at der er mere viden, så vi ikke bruger digitale læremidler, som ikke gør det, de skal, og hvis vi skal sikre, at vi har et bredt udbud af læremidler, er vi faktisk nødt til målrettet herindefra at gå ud og presse på for at få det? Er ordføreren ikke enig i, at vi skal gøre noget, at vi måske ovenikøbet skal finde nogle midler, eller hvad der nu skal til, og at vi faktisk er nødt til at gå foran og have en klar retning for, hvor vi vil hen, og hvad vi vil have til at virke, og hvad vi vil have til at ske?

Svar:  Tak. Til det, om det lige er en strategi, eller det er en handlingsplan, eller hvad det er for et procesgreb, vi skal bruge, tænker jeg, at vi sammen må finde ud af det. Jeg synes, det vigtigste er, at vi nu får sat fokus på det. Ministeren sagde i sin tale, at regeringen nu går i dialog med alle de aktører, der er, og kom med en klar tilkendegivelse om at inddrage alle Folketingets partier i det videre arbejde. Så må vi jo i fællesskab finde ud af, hvad det er for nogle greb, der skal til. Er det endnu en strategi, vi skal skrive, eller er det noget andet, vi skal? Det må vi jo afklare sammen. Men der er ingen tvivl om, at vi har brug for at tænke os godt om. Jeg synes, at vi i alt for mange år har ladet det her løbe helt løbsk i vores skole, uden at der nødvendigvis har været politisk styring af det. Og jeg tror, at vi har brug for sammen herindefra over for kommunerne og i kommunerne ude på den enkelte skole at tage styringen over digitaliseringen tilbage.
Kommentar:  Nej, det håber jeg sandelig heller ikke. De bedste at spørge er jo dem, der er bindegale nok til at tage en pistol i hånden, og det kan vi jo ikke altid forhindre. Men det, vi jo kan gøre alt for, er både at have et godt efterretningsarbejde, og det er, hvis skaden så sker, at vi efterforsker og finder frem til, hvem det er, og putter dem i fængsel. Heldigvis er det jo sådan, at den bandepakke, som spørgerens parti og regeringen sammen med Socialdemokratiet har lavet, betyder, at de kommer rigtig, rigtig lang tid i fængsel. Mange af de her bandemedlemmer kommer jo til at sidde 3, 5, 6, 7 år i fængsel, og det er bare rigtig godt. Men jeg er meget, meget opmærksom på det her, og jeg har ikke oplysninger på stående fod om det i Avedøre og en sammenhæng til Albertslund. Det kan jeg simpelt hen ikke lige svare på her.

Svar:  Men så kan det være, at ministeren kan svare på, om det her indgår i det samlede billede af kriminalitetsudviklingen på Vestegnen, altså at der er de her skyderier, og om det har forbindelse til det med, at Københavns Politi bistår Københavns Vestegns Politi. Sagen er jo den, at Københavns Vestegn er et relativt lille område, og det vil sige, at hvis der sker noget i Albertslund, så kan der meget nemt være forbindelser til Hvidovre eller Brøndby eller Ishøj, eller hvad ved jeg. Og jeg ved, at der har været meget fokus på det her med, at det er et kriminelt miljø i Albertslund, men spørgsmålet er, om det i virkeligheden er et netværk, der har forgreninger andre steder til. Det ved jeg ikke om ministeren er i besiddelse af oplysninger om. Men jeg konstaterer bare, at der  er  en utryghed derude, og den synes jeg at vi skal gøre noget ved.
Kommentar:  Tak for det, og tak for det foreløbige svar på i hvert fald noget af det, jeg spurgte om. Jeg tror, ministeren og jeg er enige om, at EUDP er afgørende for virksomhederne. Jeg tror også godt, at ministeren kan forstå, at Dansk Industri var meget hård i sin kritik af regeringens nedskæringer på netop de her forskningsmidler, fordi det er ret vigtigt for virksomhederne. Ministeren har jo også her i Folketingssalen måttet erkende, at der er en klar sammenhæng også med eksporten og de kroner, vi hiver hjem, i forhold til om vi støtter forskningen og energiprogrammer som de her. Nu talte ministeren meget om, hvad Danmark er gået med i i 2020. I 2020, forstår man, vil der være 580 million kroner, men det er jo efter næste valg. Så jeg er sådan lidt i tvivl om, om det, ministeren lover, er, at der sker noget bestemt på det tidspunkt, hvor vi i hvert fald er helt sikre på, at der har været et valg, og hvor vi jo ikke rigtig ved, hvem der sidder i ministerstolen. Men ministeren kan ikke sige noget om, hvad der vil ske i år 2017 og 2018 og 2019. Der kan man tage til takke med de 52 million kroner, som ministeren nævner ligger i basisbevillingen, og så hvad man kan finde på forskningsreserven. Er det rigtigt forstået?

Svar:  Jeg er helt enig med herre Jens Joel i, at EUDP er og har været en succes. Det er blandt andet de to partier, som vi to repræsenterer, der er baggrunden for, at vi for år tilbage etablerede EUDP. Det er også min forventning, at vi i de kommende år øger midlerne til EUDP – det var også det svar, jeg gav før, i mit indledende svar til spørgeren – og det er min forventning, at vi gør det hvert år frem mod 2020. Men helt afgørende her er jo dels forhandlingen om finansloven, dels forhandlingerne om, hvordan vi fordeler forskningsreserven. Heldigvis lykkedes det jo i år med den finanslov, der nu er, også i forbindelse med den forskningsreserve at få penge her til EUDP, så vi nærmer os et niveau på den anden side af 150 million kroner
Kommentar:  Medlemskab af en somalisk kulturforening vil tælle positivt på medborgerskabsdelen. Man kan jo godt spørge sig selv, om det integrationsmæssigt er en positiv udvikling at blive fastholdt i sin religiøse og etniske identitet. Så jeg mener, at der er nogle problemer med de her måleinstrumenter. Vi har diskuteret det før, men jeg mener, det ville være en god idé at komme i gang med at lave nogle bedre instrumenter.

Svar:  Ja, og i stedet for at stå og mundhugges om sådan nogle småting, kan man sige, og sådan nogle – hvad hedder det – små teknikaliteter, selv om det er stort i virkelighedens verden, tror jeg også, det er bedre at komme i gang. Jeg er sådan set enig i, at det ikke er ligegyldigt, hvilke organisationer man er medlem af. Og vi kan se, at hvis vi kigger ind i ghettoområderne, er sandsynligheden for, at man er foreningsaktiv faktisk næsten på højde med danskeres. Problemet er bare, at det netop er i den somaliske, pakistanske eller tyrkiske forening, eller hvor man nu kommer fra, og det underbygger jo sådan set bare, at man støtter sig op af det, man kom fra, i stedet for at tage det til sig, som man er kommet til.
Kommentar:  Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over herre Lars Løkke Rasmussens vinkel i den her diskussion. Jeg troede egentlig, at alle partier var enige om, at vi skal følge grundloven i forhold til det her med patentet, og det er jo egentlig ganske tydeligt, hvad grundloven siger, nemlig at hvis 30 procent af de stemmeberettigede er imod forslaget, bliver det ikke til noget. Det står i grundloven. Og det, vi skal afprøve ved den afstemning – som vi jo egentlig gerne havde undgået alle sammen, fordi vi mener, at det er et spørgsmål, som Folketinget burde have taget stilling til – er, om et stort flertal i befolkningen ønsker at forkaste et lovforslag, som der er et stort flertal for her i Folketinget. Det er jo derfor, grundloven egentlig er rigtig godt indrettet, for grundloven er indrettet på den måde, at hvis befolkningen ønsker at forkaste noget, som et flertal i Folketinget har vedtaget, har befolkningen mulighed for at vise det ved en folkeafstemning og skal møde frem og gøre det. Det er jo egentlig en rigtig fin bestemmelse i grundloven, og jeg må sige, at jeg undrer mig såre over, at Venstre har valgt en holdning i den her sag, som afviger fra grundlovens bestemmelser. Jeg anser det nok som et lidt uheldigt valg fra Venstres side, men jo også et valg, som er meget godt i tråd med nogle af de andre ting, som Venstre har valgt i forhold til det europæiske i det seneste par måneder.

Svar:  Jeg tror, at hvis statsministeren tænker efter, vil statsministeren godt kunne erindre, at det synspunkt, jeg har her, ikke er noget helt nyt synspunkt, og det hviler jo altså på, at jeg sådan set har en ambition om, at vi skal nå længere i det her samarbejde. Og jeg tror bare, at et signal til befolkningen om, at vi lægger deres stemmeafgivning til grund, og at vi ikke stiller, kan man sige, vælgerne svækket ved en bindende folkeafstemning i forhold til en vejledende folkeafstemning, vil være et godt signal i forhold til at bane vejen videre frem, og det var egentlig det, jeg spurgte om. For man kan håbe, at det spørgsmål, jeg stillede, bare handler om en eventualitet, som aldrig opstår. Det vil vi jo begge to kæmpe for. Men det spørgsmål, jeg stillede, var om Europol. Jeg har noteret mig, at der i regeringsgrundlaget står: »Regeringen vil styrke Danmarks deltagelse i det europæiske samarbejde og vil derfor gennemføre en folkeafstemning i den kommende valgperiode om Danmarks forbehold for de retlige og indre anliggende samt forsvarsforbeholdet.« Valgperioden er jo ikke udløbet endnu, og derfor vil jeg egentlig bare spørge ind til, om regeringen oven på et ja på søndag vil være indstillet på at indgå en aftale om en dato for en afstemning om retsforbeholdet, så vi går fra optout til optin, og så vi undgår den ulykkelige situation, at Danmark efter nytår glider ud af Europol.
Kommentar:  Det eneste, der er helt vildt her, er, at Konservative igen og igen jagter en problemstilling, der ikke er der. Der har til fulde været lovhjemmel til forsvarets aktiviteter, og derfor skal man altså ikke indhente en eller anden ministeriel godkendelse, hver eneste gang forsvaret foretager sig noget, når det er inden for loven. Og det her  er  inden for loven, og lige meget hvor mange gange Konservative spørger, ændrer det ikke ved, at de opgaver, som forsvaret og forsvarets soldater har løst, er inden for forsvarslovens § 7.

Svar:  Nu har vi jo en statsminister, der har erkendt, at hendes ordre ikke havde lovhjemmel. Så der er ikke nogen tvivl om, at lovhjemmelen ikke var der. Men mit spørgsmål er stadig væk det samme: Hvem var det? Besluttede general Lollesgaard selv at pakke sine tasker, sætte sig ind i en lastbil med et par hundrede soldater og køre til Jylland ud på gårde, hvor der var raske mink? Eller hvem gav den ordre?
Kommentar:  Hvor længe tror ministeren, at stedet fremstår i en sådan repareret tilstand efter renoveringen og indkøb af nye møbler, at FN's Torturkomité er tilfreds? Jeg er desværre bange for, at vi om nogen tid vil se nøjagtig det samme igen med den indstilling, der stadig væk er til tingene deroppe. Jeg tror ikke, at man ændrer tilgang til stedets møblement og udtryk, bare fordi det bliver shinet op. Og jeg spurgte ministeren om en pris. Har man et overslag i forhold til, hvor meget det her kommer til at koste?

Svar:  For så vidt angår møblementet og det nye inventar, er det sådan set indkøbt allerede tilbage i 2017-2018, ligesom man jo tilbage i 2018 besluttede at udvide antallet af pladser, der skal være oppe i Ellebæk. Derved skulle man have et udbud, som jo skal reflektere, hvilken pris der så er ved at bygge de her ekstra pladser, som der jo er behov for, så længe vi har situationen med de her primært afviste asylansøgere, som vi desværre ikke umiddelbart kan få sendt ud af landet. Desværre.