kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Ja, for man kan sige, at efter den lovændring, der kom tidligere, og som betød, at kommunerne kunne gå ind og være medfinansierende på eksempelvis at sætte nogle master op de steder, har de teleselskaber, der har fået tilbuddet, jo bare afvist det, fordi der ikke var det kundegrundlag, der skulle være. Derfor tænker jeg, at der må være en lille smule tvang i det her. Altså, jeg synes, det er fuldstændig skræmmende, at der kan ligge folk derude og være slemt tilredt og så ikke kunne få hjælp, fordi teleselskaberne synes, at det her bare ikke er nogen god forretning, så det kræver man ikke af dem. Samtidig oplever man for eksempel også på Stevns, at man står med en mobiltelefon, og så får man en sms, hvor der står »Velkommen til Sverige«. Altså, det tyder bare på, at signalet godt kan være der, hvis sendemasten er stor nok.

Svar:  Tak for det endnu en gang. Vi presser på – alt det, vi overhovedet kan. Men det er jo også sådan, at der kan være skovområder, klinter og så videre, hvor det simpelt hen vil være helt umuligt at få dækning. Men vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at komme så langt ud, som vi kan komme. Og derfor gør vi også – og jeg gør det i alle sammenhænge – alt, hvad vi kan, for at presse på over for teleselskaberne. Vi gør det, når vi udbyder frekvenser, som jeg omtalte før. Så stiller vi krav til teleselskaberne om en bedre dækning. Det har vi prøvet at gøre en gang tidligere, og det har også vist sig, at det har en god effekt. Det er en måde at komme længere ud på, så vi får en endnu bedre mobildækning i Danmark.
Kommentar:  Jamen jeg vil gerne svare på de tre spørgsmål, der blev stillet. For det første vil jeg om det med overenskomstspørgsmålet sige, at det ikke tilkommer mig at blande mig i, hvordan arbejdsmarkedets parter har organiseret sig, det er arbejdsmarkedets parter bedst til at finde ud af. For det andet vil jeg til spørgsmålet om konkurrenceevnen sige, at det ikke var for at være polemisk. Jeg ville bare konstatere, hvad data fortæller os, og det er, at Danmark har mistet konkurrenceevne siden år 2000 og støt gennem de sidste 10 år. Det er et faktum, det er sådan set ikke noget, jeg forsøger polemisk at debattere med spørgeren. Jeg vil for det tredje og sidste gerne have mulighed for at gentage det, jeg startede med at sige, og som er, at en aktiv erhvervspolitik, der sikrer genskabelse af konkurrenceevnen, skal gå på tre ben. Det ene ben er, at vi generelt skal sørge for at sikre gode rammevilkår for erhvervslivet; det andet er, at vi skal fjerne, hvad der måtte være af barrierer, som er begrænsende for konkurrenceevnen – vi har jo lige haft nedsat et konkurrencelovudvalg, som også er kommet med en række anbefalinger om, hvordan vi kan styrke konkurrencen – og det tredje og nok så væsentlige er, at vi også skal bidrage til at skabe nye markeder, hvor vi kan være med til at sikre, at der aktivt skabes ny beskæftigelse og ny vækst i samfundet. Det er de tre ben, der skal sikre, at også transportsektoren har noget at arbejde med fremover.

Svar:  Nu er det sådan, at inden for transportbranchen vurderes det, at hvis ikke rammevilkårene for danske virksomheder forbedres, er det eneste alternativ udflagning af danske virksomheder og dermed også af chaufførjob, og at danske virksomheder må bukke under på grund af konkurrencen fra udlandet. Derfor er der behov for reformer, og det er der rigtig mange der har forstand på de her dele der er enig i – reformer, der styrker den danske konkurrenceevne. Og det haster. Den udvikling, der desværre præger den danske transportbranche, gælder for hele den danske industri, ikke alene for transportbranchen, men også for industrien som sådan, der lider under den meget svage danske konkurrenceevne. Derfor må vi gøre en ekstraordinær indsats for at undgå, at de her job flyttes til udlandet. Regeringen skriver på side 7 i sit regeringsgrundlag, at denne regering er en reformregering, der vil gennemføre en vækst- og en skattereform. Om skattereformen skriver regeringen, at man vil sænke skatten på arbejde markant. Det er der gode toner i. Men spørgsmålet er så, hvad det er, der i forbindelse med en kommende skattereform og eventuelt også med en kommende vækstreform vil styrke konkurrenceevnen i den danske transportbranche. Det mangler vi stadig væk at få svar på.
Kommentar:  Jeg vil så sige, at mit spørgsmål gik på, hvad man ville gøre for at sikre, at man kunne skaffe uddannelser, selv om der var lange transporttider og et manglende udbud. I Tønder Kommune er der eksempelvis gennemsnitligt 17,7 km til det nærmeste gymnasium, og selv om der altså også er et gymnasium i byen, så er der også andre steder, de unge gerne vil hen. Nogle steder er det så endnu værre – de unge skal pendle langt, de har svært ved at deltage i det sociale på skolerne og har ikke den der fleksibilitet med hensyn til skemalægning, temadage og så videre  Hvis vi skal have flere unge til at blive boende i deres lokalområde, hvad vil ministeren så gøre for at sørge for gode forbindelsesmuligheder til gymnasieeleverne?

Svar:  Der er egentlig to veje. Jeg vil have uddannelserne længere ud, og så mener jeg, at det, vi skal fokusere helt stramt på, netop er transporttiden og ikke antallet af kilometer, for vi kan se af de undersøgelser, der er lavet, at der, hvor problemet opstår, ikke er, hvis der er mange kilometer, men hvis der er lang transporttid. Nu kommer jeg selv fra et område, hvor der ikke var gymnasium, og hvor vi skulle transporteres hver dag, og jeg skulle hilse at sige, at hvis man kom med en af de langsomme busser, kunne 20 km tage en time eller noget, der lignede. Så det vil sige, at det i høj grad handler om at tænke transportsystemet ind i den institutionsplanlægning, vi laver, og det er noget af det, vi også skal kigge på i efteråret.
Kommentar:  Tak. Center for Regional- og Turismeforskning – i daglig tale kaldet CRT – har målt og vurderet på udvalgte effekter af Folkemødet på Bornholm i 2017. Samlet set genererer Folkemødet en værditilvækst på over 41 million kroner og en beskæftigelse på 72 årsværk. Hertil kommer så skatter, afgifter og moms på cirka 21 million kroner Jeg lytter mig til, at ministeren er positiv over for, at Folkemødet selvfølgelig skal være der. Men det bliver ikke Folkemødet, som vi kender det, minister. Det bliver et meget, meget anderledes Folkemødet. Det vil så sige, at man jo – på trods af at man har udviklet et koncept med det traditionelle Folkemødet, vi kender – skal til at udvikle et nyt. For det skal være meget virtuelt; det bliver et helt anderledes Folkemødet. Se, det koster penge, og det er jo der, hvor man sådan relativt hurtigt skal vide, om man har regeringens blide hånd i ryggen, således at man kan gå ind på den her nye boldbane og udvikle nye koncepter, der gør, at vi stadig væk kan have en demokratisk debat. Det kan man jo ikke vente på, for folk skal jo have løn, der skal betales husleje, og organisationen skal køre. Så hvornår forventer ministeren at kunne give et positivt tilsagn til Foreningen Folkemødet om, at man selvfølgelig holder hånden under Folkemødet og sikrer, at man – på trods af en pandemi, hvor man kommer til at afvikle et alternativt Folkemødet – fremadrettet kan afvikle et rigtigt Folkemødet, som vi kender det?

Svar:  Den situation, som spørgeren beskriver, er der jo rigtig mange kulturaktører der står i. Så den måde, vi prøver at have dialogen på, er faktisk også netop at have en dialog om, hvordan man kan gøre det på en ny måde, og have den på tværs af aktører, sådan at vi ser på, uanset om det er en musikfestival, en byfest eller Folkemødet – selv om det er forskellige begivenheder – hvordan man, hvis det er en stor begivenhed med mange mennesker samlet, så kan gøre det. Den dialog har vi prøvet med den seneste aftale med et bredt flertal i Folketinget at lave et genstartsteam der skal kvalificere, og jeg håber, at det kan være med til at give svarene.
Kommentar:  Det er også et spørgsmål, der drejer sig om klimatopmødet. Spørgsmålet lyder: Hvad mener statsministeren om det dårlige forhold, Danmark fik til en række lande under klimatopmødet – lande, som udtrykte forskellige grader af mistillid til statsministeren som formand for COP15 – og hvad agter han at gøre for at reparere på det?

Svar:  Tak for det. Jamen det er da klart, at Danmarks rolle som vært for COP15 har været i fokus både under og efter konferencen – det er nu engang en del af det multilaterale forhandlingsspil. Landene har forskellige interesser i klimadagsordenen, og det kom jo klart til udtryk i København. Det er dog på ingen måde det samme, som at Danmarks forhold til disse lande er blevet dårligere.
Kommentar:  Jeg skal spørge ordføreren, hvad Dansk Folkeparti gør for, at vi får flere i arbejde på energiområdet i den kommende tid – i morgen, om en uge, om en måned.

Svar:  Vi fremmer branchemæssigt de vedvarende energi-teknologier, som vores ringe indsigt i dette kan fortælle os at der er noget fremtid i, som der et perspektiv og nogle arbejdspladser i. Jeg har tidligere ved flere lejligheder nævnt, at vi for eksempel er førende inden for brændselscelleteknologi. Vi er førende i forbindelse med det, der hedder solcelleproduktion på plast. Vi er førende i forbindelse med fremstilling af bioætanol på organisk affald. Det er nogle brancheområder, som vi synes man skal kigge meget effektivt og meget koncentreret på og fremme på forskellige faconer. Det handler ikke specifikt om enkelte virksomheder – det skal erhvervslivet nok selv finde ud af – men at vi brancheorienteret og måske også uddannelsesmæssigt støtter den vej, som vi finder der er fremtid i med hensyn til arbejdspladser og udvikling af teknologier.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 96 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 8 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jamen det er jo netop derfor, jeg i mit svar til spørgeren også understreger, at det er rigtig vigtigt, hvad vi gør i Danmark, men det er også noget, vi løbende diskuterer i EU-kredsen og kommer til at forholde os til. Det er jo vores europæiske demokrati og vores grundlæggende rettigheder, der er på spil. Så det er noget, vi står sammen om, også med de andre EU-lande. Og jeg er af den helt klare overbevisning, at står vi sammen flere lande, står vi i Europa sammen omkring de ting her, altså omkring frihedsrettigheder, demokrati og ytringsfrihed, så står vi meget stærkere, end hvis vi står alene.

Svar:  Det er jo godt at være stærk i troen. Det ville bare sådan rent politisk være rart at vide, hvornår vi så er der. Altså, kan udenrigsministeren for eksempel sige, at der, inden indeværende år er rindet ud, er stoppet for saudiarabiske overførsler til moskeer i Danmark? Eller endnu bedre, kan udenrigsministeren sige, at der er stoppet for overførsler til moskeer og andre lignende institutioner i EU? Der er trods alt lidt tid at løbe på; det har lige været nytår, udenrigsminister. Kan vi få sådan en garanti? Det haster.
Kommentar:  Tak for det. Man må jo sige, at man fra regeringens side med undersøgelsen bevæger sig påfaldende tæt på det valg, som jo skal komme, hvilket man kan undre sig over, for det har jo været meget klart for regeringen i hele regeringens levetid, at det her NEC-direktiv skulle overholdes. Derfor er det påfaldende, at man først så sent i perioden kaster sig over en undersøgelse, som måske, måske ikke skal lede frem til initiativer, som kan sikre, at man overholder det. Når man står med regeringens luftudspil, kan man jo sort på hvidt læse, at for partikler og ammoniak er der formentlig behov for yderligere indsatser frem mod 2030, som ministeren også læste op. Det er jo egentlig lidt underligt, når man fremlægger så – ifølge regeringen selv – ambitiøst et udspil, at man så ikke sikrer, at vi kommer i mål med vores forpligtelser. Det er ikke på grund af forpligtelserne i sig selv, men fordi forpligtelserne jo sigter til at løse nogle konkrete udfordringer, som også går ud over Danmark. Der dør mere end 3.000 mennesker for tidligt hvert eneste år i Danmark som en konsekvens af luftforureningen, og det er jo i virkeligheden den store, tungtvejende årsag til, at vi skal gøre noget ved partikelforureningen. Hvis ikke man synes, det er vigtigt nok, det tror jeg nok de fleste synes, men hvis man mangler yderligere argumenter, så kan man forvisse sig om vigtigheden i forhold til indsatsen mod partikelforurening ved at kigge på udgifterne til at håndtere de sygdomme, som følger med luftforureningen, og de beløber sig til over 5 milliard kroner om året. Så det er meget, meget vigtigt, at vi får håndteret det her. Derfor kan jeg undre mig over, at regeringen ikke i udspillet tager fat om det her problem mere seriøst. Hvor er indsatsen i forhold til ammoniak, hvor er indsatsen i forhold til partikler? Man går jo eksempelvis uden om dieselbiler, persondieselbiler i sin revision af miljøzonerne, som jo ellers er den trafikale hovedsynder, når vi kigger på partiklerne. Jeg mener, at regeringen går uden om de ting, som er vanskelige, og det er jo ikke ambitiøst.

Svar:  Jeg er ikke helt enig i, at vi går uden om de problemer, som spørgeren nævner, for udfordringen er jo ganske reel. Vi laver altså også en skrotningsordning for de gamle dieselbiler, for det er altså de gamle dieselbiler, som udgør problemet her. De ældste af dem er de store syndere, og det er jeg meget enig med spørgeren i. Derudover afsætter vi altså det her beløb på 160 million kroner til at imødegå den her ammoniakudledning. Jeg synes, at det er ganske ambitiøst.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Altså, det er jo fuldstændig rigtigt, at institutioner uden for hovedstadsområdet har mistet nogle penge og også institutioner inden for hovedstadsområdet. Og det er også derfor, at vi foreslår, at man fjerner omprioriteringsbidraget. Vi har også haft nogle drøftelser med tidligere kulturminister herre Bertel Haarder, som også var meget ked af den måde, det foregik på. Det lykkedes os ikke at få ændret på de betingelser. Og så er der snuptagspuljerne. Jeg synes egentlig, jeg gjorde meget klart rede for, at vi ikke ville fjerne alle de internationale midler. Vi vil tage nogle af dem, så der vil stadig væk være plads til for eksempel kulturinstitutterne eller til eksporten, altså Music Export Denmark er 4 million kroner, og kulturinstitutterne er, så vidt jeg husker, 16 million kroner Og da der stadig væk er 120 million kroner tilbage – forudsat at tallene stadig væk holder – så er der også penge til herre Mogens Jensens kæpheste.

Svar:  Jeg har nu ikke nogen specielle kæpheste, hvad det her angår. Men når ordføreren nævner de internationale kulturpuljer, lyder det så nemt. Og jeg siger bare, at nedenunder gemmer der sig en række initiativer, som faktisk er vigtige for Danmark og for at præsentere dansk sprog og dansk kultur i udlandet. Og det kan jeg jo forstå at DF bare er klar til at skære væk. For det er jo ikke kun musikeksporten. Det er også filmeksporten, der indeholdes her. Og ud over det, jeg nævnte, kan jeg også tage Det Danske Institut i Rom, Athen og Damaskus, som faktisk har spillet gode roller i forhold til at promovere dansk kunst og kultur, danske værdier, i de her lande. Altså, nu har jeg nævnt otte ting, der tilsammen tager rigtig mange penge ud af de her kulturpuljer. Kan herre Alex Ahrendtsen bare nævne en eller to af de her ting, der kan skæres væk? For herudover kommer jo også pengene til, at danske kunstnere kan præsentere dansk kunst og dansk sprog uden for Danmarks grænser.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet. Vi går til afstemning om forslagets endelige vedtagelse nu.

Svar:  Jeg slutter afstemningen. For stemte 5 (LA), imod stemte 57 (S, RV, SF og EL), hverken for eller imod stemte  48 (V, DF, KF, ALT og SP). Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Afstemningen er slut. For stemte 0, imod stemte 55 (S, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 44 (DF, EL, ALT, RV og SF). Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om det stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslaget sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det er ikke tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 103 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg vil spørge herre Steen Gade, om ikke han kan se det fornuftige i, at det, når man i årevis har puttet milliarder i projekter, som viser sig ikke at fungere, så kunne være en god idé at overføre dem til noget andet. Altså, det kunne for eksempel være ulandsstøtten, som jeg tidligere har omtalt, og som flere undersøgelser har vist ikke har nogen rimelig effekt i de pågældende ulande med hensyn til at få landene på fode. Det er blevet undersøgt af blandt andet professor Martin Paldam fra Århus. Man kunne tage nogle af de mange milliarder og sige: O.k., så putter vi dem over i de her aktiviteter, som Socialdemokratiet har foreslået. Jeg har altid haft den filosofi, at når man i årevis har forsøgt noget, der ikke har virket, må man da prøve noget nyt.

Svar:  Jeg vil sige, at jeg glæder mig over noget af det, herre Per Dalgaard siger, nemlig at herre Per Dalgaard nu pludselig siger, at det er et godt forslag, fordi man i virkeligheden skulle putte penge ind her. Når der nu ellers ikke er så meget at glæde sig over, kan man i hvert fald glæde sig over det, vil jeg sige. Den anden del af spørgsmålet er, at jeg mener, at vi skal leve op til de aftaler, som vi indgik ikke bare i København, men som vi allerede for 2 år siden indgik på COP13 på Bali, om, at det skulle være oven i vores ulandsbistand. Det er jo sådan set, hvad vi har lovet udviklingslandene og resten af verden, og det mener jeg bare at vi skal stå ved. For øvrigt er jeg ikke enig i herre Per Dalgaards referat af Paldams analyser, selv om der selvfølgelig også er noget at kritisere i ulandsbistanden.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslaget som helhed. Afstemningen er slut. For stemte 94 (S, DF, V, LA, RV, SF og KF), imod stemte 15 (EL og ALT), [hverken for eller imod stemte 0]. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet. Vi går til afstemning om forslagets endelige vedtagelse nu.

Svar:  Jeg slutter afstemningen. For stemte 48 (V, DF, KF og SP), imod stemte 57 (S, RV, SF, EL og ALT), hverken for eller imod stemte  5 (LA). Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Nu skal man jo aldrig være ked af det, når finansministeren lægger op til at føre en dialog med dem, som, om jeg så må sige, har et førstehåndskendskab til de udfordringer, der findes på det her område. Men jeg kunne nu godt tænke mig at spørge finansministeren, om han selv synes, det lyder sandsynligt, at hvis man ikke er i stand til at modtage digital post, vil man i al almindelighed være i stand til at benytte sig af digitale selvbetjeningsløsninger.

Svar:  Ja, jeg synes faktisk, at de regler, der er vedtaget med et meget, meget bredt flertal her i Folketinget, har den logik, jeg beskrev i min besvarelse, nemlig sådan, at der jo er den nænsomhed i reglerne, at hvis man skal arbejde med digital post, kan man da modtage ting i sin postkasse, som man ikke har bedt om at få, men som kan være af stor betydning for ens tilværelse. Derfor skal der selvfølgelig være en udstrakt adgang til undtagelse. Men digital selvbetjening kan jo være uendelig enkelt i nogle tilfælde, og det er jo kendetegnet ved, at man selv opsøger kommunen og dermed ved, at her er en sag, som pågår. Som jeg også beskrev, er der jo i de situationer, hvor man har behov for at blive undtaget på de områder, en meget nem adgang til at blive det. Det er ikke noget, man skal søge om per blanket eller andet; det fungerer i praksis, som det gjorde, før vi fik digital selvbetjening.
Kommentar:  Det er fint. Jeg vil godt lige gå videre til nogle af de punkter i det interview, som jeg nævnte før, og som jeg var meget enig i, hvor ministeren siger: Folk skal forsørge sig selv. Nu vil jeg godt stille et meget direkte og meget konkret spørgsmål: Mener ministeren, at økonomi også er et incitament for, at de her kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet?

Svar:  Ja, det er ikke kun økonomi, men jeg er ret overbevist om, at det også er en del af diskussionen. Vi vil fra regeringens side bare gerne understrege, at det også skal afvejes op imod, at det ofte også er familier, hvor der er børn; og vi skal sikre, at de børn ikke vokser op med store afsavn, og sikre, at de har mulighed for at leve, hvad jeg vil betragte som et normalt børneliv i Danmark. Men vi har ingen intentioner om at skubbe ydelserne tilbage til det, de var, før man indførte integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.
Kommentar:  Jeg prøvede for sjov, mens herre Flemming Damgaard Larsen talte her, at sætte en streg, hver gang ordet hvis blev brugt. Jeg har noteret fem hvis'er. Det viser lidt om, at det er en hypotetisk diskussion, vi har her. Det er jo lidt svært som fagminister for transportområdet at forholde sig meget konkret til en diskussion, som er så hypotetisk, at herre Flemming Damgaard Larsen skal bruge ordet hvis fem gange i et spørgsmål, så jeg kan nok ikke komme det forfærdelig meget nærmere.

Svar:  Jeg forstår altså, at ministeren mener, det er meget hypotetisk, når den socialdemokratiske ordfører på transportområdet, herre Rasmus Prehn, udtaler sig. Det vil jeg så skrive mig bag øret. Det er jo klart, at det her har betydning for mobiliteten. Derfor vil jeg godt spørge her til sidst, om ministeren anerkender, at mobilitet og vækst går hånd i hånd, og at vi derfor skal øge mobiliteten i samfundet for at kunne underbygge regeringens målsætning om at skabe vækst i hele den danske økonomi, og om ministeren derfor vil stå inde for, at der ikke på nogen måde kommer disse afgifter, der kan modvirke mobiliteten og dermed væksten i Danmark.
Kommentar:  Det, ministeren siger, er helt fint, men jeg taler om folk, der har erfaring med det og har prøvet at klikke ind på det. Hvis man i forvejen er registreret som jobsøgende inde på Jobnet, er det måske mere enkelt, men det er jo også for dem, der ikke er registreret, dem, der er pensioneret, og som siger, at de godt vil arbejde nogle timer. De kan gå derind og mødes med en arbejdsgiver, eller en arbejdsgiver kan sige, at vedkommende godt kan bruge en senior i nogle timer, og det behøver ikke at være en, der i forvejen er jobsøgende. Det er derfor, det er så vanskeligt. Jeg vil garantere for, at jeg gerne vil vejlede ministeren i, hvilke tanker der ligger bag den måde, som det her skal stilles op på.

Svar:  Tak for det. Den her minister tager meget gerne imod vejledning fra herre Bent Bøgsted på det her spørgsmål, for jeg ved jo, at ordføreren selv var drivkraft bag den her tanke. Som jeg har sagt i nogle af mine andre svar, er situationen den, at næsten 600 seniorer allerede nu er parate og søgende inden for det, hvorimod det kun er meget få virksomheder, der er det, og det vidner om, at der er brug for opfølgning. Og det er jo en opfølgning, vi kan tage og skal tage, men jeg ved også, at styrelsen i løbet af 2020 har tænkt sig at følge op på det, samtidig med at man udbreder kendskabet til at bruge de her funktioner for både virksomheder og seniorer.