kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg køber ikke præmissen for herre Frank Aaens spørgsmål, dels fordi, som udenrigsministeren også har redegjort for, vi godt kan have en lang diskussion om enkelte lækkede WikiLeaksdokumenter, men jeg ikke tror, at der kommer så meget ud af det, dels fordi jeg også synes, at der principielt er et problem i at diskutere lækkede dokumenter, fordi man jo ikke ved, hvad der er rigtigt og forkert, og i hvilken sammenhæng de indgår. Jeg kan bare sige, at påstanden om, at danske embedsmænd fra Udenrigsministeriet eller Statsministeriet skulle have fået en politisk ordre om at dysse en sag ned, fordi man skjulte, at Danmark havde givet tilladelse til hemmelige overflyvninger, er taget fuldstændig ud af den blå luft. Det er ikke så overraskende, at danske embedsmænd ønsker at neddysse en sag, der ikke er noget indhold i, og det er jo et faktum, at der ikke er det i den her sag. Vi har en over 100 siders redegørelse, der dokumenterer, at der ikke er nogen beviser eller noget, der kan sandsynliggøre det, som herre Frank Aaen påstår.

Svar:  Altså, redegørelsen dokumenterer klart, at der er stærke indicier for, at det med fangeoverflyvninger er sket. Den siger klart, at USA er uenig med Danmark i fortolkningen af dansk suverænitet, forstået på den måde at USA mener, at CIA gerne må flyve gennem dansk luftrum uden at fortælle, hvorfor de flyver der, og hvad de flyver med, altså i klar modsætning til dansk opfattelse. Det er på samme måde som modsætningen mellem dansk opfattelse af, hvad torturforbuddet omhandler, og hvad USA mener; der er stærke modsætninger. Når der er så stærke modsætninger og der er en anledning til at lave en undersøgelse – det var jo det, vi fik at vide i 2002 – så skal man da ikke gå hen og sige, at den her sag bare skal dysses nederst Ministeren kan jo bare spørge de pågældende embedsmænd: Er det korrekt, eller er det ikke korrekt? Det er jo nemt. Det er jo nemt at kunne komme her i Folketingssalen og sige, at det ikke har noget med WikiLeaksdokumenterne at gøre. Vi har bare hørt, at det her er fremstået som et problem, og vil vide, om det er rigtigt eller forkert.
Kommentar:  Præcis hvilke dyr der skal udsættes, er jo ikke besluttet endnu. Men det er klart, at når der bliver sagt store græssere, er det jo blandt andet nogle af de her vilde heste eller kvæg, som er tunge og kan sætte gang i noget biodiversitet, der tænkes på. Men det er ikke besluttet, hvad det er for nogle dyretyper. Det, man skal i gang med at kigge på, er jo, hvad det er for nogle konkrete områder, vi taler om. Hvad er der egentlig behov for af dyretryk? Hvilke dyreracer vil være gode for den biodiversitet, vi gerne vil have fat i og gang i? Jeg synes også, at det hjælper med dialog, for det er klart, at der godt kan være en bekymring, og den skal man jo imødegå, og det kan man også tit gøre med oplysning og med mulighed for netop at tage dialogen med hinanden.

Svar:  Oplysning er selvfølgelig godt, men ikke godt nok. Det handler jo også om inddragelse. Det handler også om at sørge for, at de eventuelle problemer, der kunne opstå, bliver løst, før de bliver et problem. Det kunne blandt andet være sådan noget som at sikre, at der er nogle dyr, som i hvert fald ikke er farlige, eller som ikke bliver set som farlige. Jeg vil jo være meget, meget ked af, hvis vi kommer i en situation, hvor der lige pludselig er mange brugere af Fussingøskov, der ikke tør komme ud i skoven, fordi de simpelt hen er utrygge ved situationen. Så vil hele idéen med naturnationalparker efter min opfattelse også forsvinde. Er ministeren ikke også bekymret for, at det kunne ske, og at det derfor er vigtigt, at vi sørger for at inddrage alle i alle processer?
Kommentar:  Men ministeren fordrejede lidt sit eget citat, for ministeren siger i citatet: »... eller man forhandler et nyt på plads«, altså som alternativ til, at man tilslutter sig et boligforlig. Sådan må det forstås. Så hvis ikke man tilslutter sig et boligforlig, må man jo nødvendigvis bryde det, eller hvad var tanken med det her?

Svar:  Jamen den her regering vedstår sig arv og gæld, især gæld, må vi sige, for den er voldsomt stor fra den tidligere regering. Det er sådan, at der er et boligforlig, hvor Radikale er med, og det er jo sådan, som det altid har været, og det var det også, da den tidligere regering kom til. Jeg tror ikke, fru Louise Schack Elholm var i Folketinget på det tidspunkt, men jeg husker tydeligt, at der tilsluttede Konservative sig også folkeskoleforliget og alle mulige andre forlig. Og så var det sådan, at hvis man åbnede op for yderligere partier, holdt man møder om det. Men jeg kan garantere for, at jeg vil indkalde til en drøftelse af regeringens kickstart – det er jo det, jeg har gjort til i morgen – og fremrykningen af renoveringsinvesteringer som det, der blev aftalt i boligpakken 2010, hvor vi fremrykker yderligere. Jeg mener, at VK tidligere har talt for fremrykning, og jeg forventer derfor også, at vi forholdsvis hurtigt kan blive enige om forslaget og få sat gang i beskæftigelsen. Det skylder vi jo danskerne. Så jeg kan ikke forstå, at fru Louise Schack Elholm læser det, der står i Boligen, som en vis herre læser Bibelen.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 1 uden for betænkningen af Henning Hyllested (EL). Afstemningen er slut. For stemte 40 (DF, EL, ALT og SF), imod stemte 63 (S, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Tidligere har SSP-samarbejdet fungeret helt upåklageligt, hvor skole, kommune og politiet ligesom gik hånd i hånd, hvor man gik ind med en hurtig indsats, og hvor der var folk ude i marken, som hurtigt kunne spotte de her unge, som var på vej ud i kriminalitet. Der tog man hurtigt fat i barnet og forældrene og indledte sådan en bekymringssamtale. Det har en eller anden effekt, når en politibetjent i uniform kommer og banker på i hjemmet og tager en bekymringssamtale med et barn og forældrene. Det gør, at de lige pludselig kan ændre spor væk fra en uheldig retning. Jeg vil gerne spørge ministeren, om han eventuelt kunne tage kontakt til rigspolitichefen og anbefale en ændret struktur i forhold til SSP-samarbejdet. Det kunne være som i Syd- og Sønderjylland, hvor man har erkendt fordelen ved lokalt forankrede landbetjente, og hvor man ligesom har fastholdt den funktion.

Svar:  Tak. Jamen vi sidder i øjeblikket, også med spørgerens parti, og drøfter en ny tilgang til ungdomskriminalitet. En del af det udspil, regeringen er kommet med, er netop en ny ramme for SSP-samarbejdet. Jeg synes nemlig, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får det ind på det rigtige spor. Jeg er fuldstændig enig i, at det har en betydning, når der er en i en blå skjorte, der banker på og tager en bekymringssamtale med de her unge mennesker. Så jeg har et håb om, at vi får landet de forhandlinger og vi kan komme videre ad det spor. Og så vil jeg gerne opfordre til et skriftligt spørgsmål om det hele af det her, så jeg kan få lov til at redegøre lidt nærmere for den brede indsats på Fyn.
Kommentar:  Man kan jo godt have statsministeren mistænkt for at have en vis angst for at udskrive en folkeafstemning – det kunne man i hvert fald se hos forgængeren, som tilsyneladende med al vold og magt forsøgte at få indrettet de traktatændringer, der forekom i EU-regi, på en måde, som netop  ikke  medførte, at vi sådan strengt juridisk afgav suverænitet, men i mange danskeres øjne var det jo sådan, at der blev afgivet suverænitet. Derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Ville det ikke være rimeligt, at man under alle omstændigheder lod afholde en folkeafstemning, når der er tale om så grundlæggende forhold for danskerne? For det er jo rigtigt, som statsministeren siger, at uanset om der bliver lavet den ene eller den anden traktatændring, hvor der afgives eller ikke afgives suverænitet, så har det her forhold stor betydning for Danmark. Så ville det ikke være rimeligt, at man så i det mindste spurgte befolkningen uanset hvad, ligesom Poul Schlüter gjorde? Det var de fleste glade for, for vi fik en god og sund og rask debat om EU-forhold – eller EF-forhold, som det var dengang. Ville det ikke være rimeligt at spørge befolkningen og høre dens mening?

Svar:  Jeg synes, det er fuldstændig rigtigt, som spørgeren siger, at de beslutninger, der bliver taget i EU, kommer til at påvirke Danmark. Det, man skal gøre sig klart, er, at uanset om Danmark er med i det her eller ej kommer beslutningerne til at påvirke Danmark. Man skal hvert fald ikke forsøge at bilde danskerne ind, at det forholder sig anderledes. Det vil være sådan, at hvis de har en høj disciplin for den fremtidige finanspolitik i de øvrige europæisk lande, så bliver vi også nødt til at tage bestik af situationen i Danmark, uanset om Danmark er en del af det eller ej. Det synes jeg er det første at få sagt. Så det er rigtigt, at det her påvirker Danmark. Det bliver vi nødt til at forholde os til, og det gælder, uanset om vi er med eller ej. Så må jeg som det andet sige: Det kan være, at jeg bare tror mere på grundloven end herre Peter Skaarup, for jeg tror på grundloven, jeg tror på det repræsentative demokrati, og det er også derfor, at jeg synes, at det er helt naturligt, at vi selvfølgelig, hvis der i fremtiden bliver tale om traktatændringer, må følge den procedure, vi nu engang har i Danmark, nemlig at vi lader vores fremmeste jurister vurdere, om der er tale om, at der afgives suverænitet efter grundloven, og hvis det er tilfældet, skal der være en folkeafstemning. Det står i grundloven, og den følger vi selvfølgelig og har stor, stor respekt for.
Kommentar:  Det vil sige, at regeringen siger: Ja, det må I gerne. Men der vil jo være væsentlige omkostninger forbundet med det, men det er ikke noget, regeringen vil deltage i. Så er det, man siger: Okay, hvad ligger der så egentlig til grund for holdningen? Det synes at være ganske lidt. Men hører jeg ministeren sige, og det skal så være spørgsmålet her, at det må de gerne, men at regeringen afviser at hjælpe med det?

Svar:  Jeg konstaterer, at sundhedsmyndighederne åbner op for muligheden og mener, at det er sundhedsmæssigt forsvarligt også i forhold til smitte med corona, at der bevares et mindre antal dyr i Danmark, så der på et tidspunkt er genetisk materiale til igen at genoptage minkavl. Det er så en mulighed, som erhvervet har. Men jeg håber ikke, jeg skal forstå det sådan, at herre Erling Bonnesen nu som god liberal mener, at det er staten, der skal til at være minkavler i Danmark. Det synes jeg er en dårlig idé. Det tror jeg ikke at staten vil være særlig god til.
Kommentar:  Jamen det er underligt, at spørgeren kan have været minister i så lang tid og styret statens mest indgribende apparat, hvis den stat, som spørgeren styrede, var så modbydelig og ond og socialdemokratisk, som det nu bliver udlagt. Så det må have været lidt ambivalent, i hvert fald i den periode. Hvis man ejer en ejendom, bestemmer man i hovedreglen selvfølgelig selv, hvem man udlejer den til. Men der er en række reguleringsmæssige bestemmelser omkring det at leje boliger ud. Det har der været lige siden efterkrigstiden, og det er der stadig. Det er der i de fleste vestlige lande, altså der er der reguleringer af, hvor meget du må tage, hvornår du skal leje ud, hvem må du leje ud til, hvornår du må lade den stå tom, og så videre Og det er det her en forlængelse af.

Svar:  Tak for svaret, minister. Da jeg var minister, gik jeg meget op i ikke at udvide den magt, som staten har med sit magtmonopol – opkrævning af skat er noget af det mest indgribende, man kan lave – men at varetage borgernes interesser. Og der kan jeg så forstå på ministeren, at borgerne, altså folk, der ejer en privat ejendom, er man ikke optaget af. De skal bare stille sig til rådighed, og så kan de få lidt kompensation – ikke erstatning, men kompensation – og så kommer staten bare buldrende. Og jeg vil gerne spørge igen, minister: Mener ministeren virkelig, at det er rimeligt, når man køber en ejendom og man vil leje den ud, at hvis den har en vis størrelse, så kommer staten og skal bestemme, hvem der skal bo til leje? Er det rimeligt?
Kommentar:  Jeg tror, det vil være sådan rigtig mange gange, at statsministeren udtaler sig, forhåbentlig også klart og bombastisk, om et emne, og at det så vil være sådan, at ressortministeren overtager en del af arbejdet i Folketinget derefter. Sådan har det været for min forgænger, og sådan vil det også være for mig. Det, der egentlig er det rare for mig i dag, er, at jeg kan støtte mig så klart op ad den hidtidige praksis, som jeg egentlig også gik ud fra at fru Inger Støjberg støttede, eftersom hun var en del af den tidligere regering. Praksis var altså meget, meget klar, og det står meget klart, at selv om man på et pressemøde bliver spurgt og svarer på spørgsmål om en sag, betyder det ikke, at man overtager ansvaret for den pågældende sag i Folketinget. Man kan jo egentlig også godt regne ud, at det ikke kan være sådan, at fordi en statsminister svarer på spørgsmål om alle sager, og det gør han eller hun jo, at man med rimelighed kan stille spørgsmål om alle sager i Folketinget. Man kan godt prøve, men det er vel ikke helt rimeligt, at man så bliver fornærmet, når det henvises til den minister, som det egentlig vedrører. Der har vi jo et godt system, hvor vi har masser af ministre, som brænder for at svare på spørgsmål hernede, og det er vel sådan, at de skal svare på spørgsmål inden for deres ressort.

Svar:  Nu må der jo nok være lidt forskel på, om man som statsminister mere eller mindre af egen drift i en debat i Folketingssalen siger, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, eller om det er i en situation, hvor statsministeren er blevet passet op på gangen af en journalist. Det her er en helt principiel diskussion. Det er en diskussion, som statsministeren selv med brask og bram har taget del i, ikke bare her i Folketingssalen, men også andre steder. Det er sådan set derfor, at det også er ret og rimeligt, at statsministeren i Folketingssalen svarer på, om statsministeren stadig væk står ved den udtalelse, »at det selvfølgelig skal være sådan, at man tjener mere ved at gå på arbejde end ved at være på en ydelse«. Mener statsministeren stadig væk det – ja eller nej?
Kommentar:  Jeg synes, at den afslutning var, som var den taget direkte ud af Dansk Folkepartis mund. Det er jeg glad for at høre, men jeg håber så samtidig, at ministeren tager det, at der er mennesker, der kommer i klemme, med sig; der er mennesker, som føler sig kørt over af systemet ved tilfældigheder, og man beskytter et hensyn, som de i den konkrete sag simpelt hen har svært ved at se formålet med. Og jeg håber, at ministeren på et tidspunkt vil være med til at lave en lempelse af administrationen. Tak.

Svar:  Jamen budskabet er modtaget, særlig det, jeg antager var en rosende bemærkning om mit lille, højstemte indslag før, men jeg synes, at vores kulturarv har en stor værdi. Jeg synes også, at mennesker i dagens Danmark har en ualmindelig stor værdi, det er dog os, der er i live i dag, der skal bære landet frem, så der skal foretages balancerede hensyn hertil. Jeg siger bare: Vores fortidsminder - hvis først vi fjerner dem, kommer de aldrig tilbage, og de minder os om noget, som vi hver dag, særlig vi, der sidder herinde, skal huske på.
Kommentar:  Men alt det er vi jo helt enige om, og på det punkt skal vi jo ikke tale os væk fra hinanden. Tværtimod skal vi bruge vores energi fra nu af og frem til på søndag på at få flest mulige danskere til at tage stilling, og hvis det står til statsministeren og mig, at tage stilling til fordel for patentdomstolen. Og jeg håber jo heller ikke, at det spørgsmål, jeg har rejst her i dag, er et, vi på noget tidspunkt overhovedet kommer til at forholde os til i virkelighedens verden, for det gør vi jo ikke, hvis vi lykkes her. Men jeg har altså bare med de spørgsmål, jeg har stillet, ligesom foregrebet, hvad der så i givet fald ville være Venstres position. Jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at vi, der er positive over for EU, nu tager pejling af den skepsis, der er, og til det tror jeg altså hører, at et nej er et nej og et ja er et ja. Men det får mig så måske til lige at vende mig til det næste, for jeg håber jo, at vi oven på et stort rungende ja hurtigt kan få en anden afstemning, nemlig om retsforbeholdet, og jeg vil bare bede statsministeren om at give sin vurdering af, om det mon kommer til at skade eller styrke danske myndigheders muligheder for at begrænse grænseoverskridende kriminalitet, at Danmark efter nytår glider ud af Europol.

Svar:  Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over herre Lars Løkke Rasmussens vinkel i den her diskussion. Jeg troede egentlig, at alle partier var enige om, at vi skal følge grundloven i forhold til det her med patentet, og det er jo egentlig ganske tydeligt, hvad grundloven siger, nemlig at hvis 30 procent af de stemmeberettigede er imod forslaget, bliver det ikke til noget. Det står i grundloven. Og det, vi skal afprøve ved den afstemning – som vi jo egentlig gerne havde undgået alle sammen, fordi vi mener, at det er et spørgsmål, som Folketinget burde have taget stilling til – er, om et stort flertal i befolkningen ønsker at forkaste et lovforslag, som der er et stort flertal for her i Folketinget. Det er jo derfor, grundloven egentlig er rigtig godt indrettet, for grundloven er indrettet på den måde, at hvis befolkningen ønsker at forkaste noget, som et flertal i Folketinget har vedtaget, har befolkningen mulighed for at vise det ved en folkeafstemning og skal møde frem og gøre det. Det er jo egentlig en rigtig fin bestemmelse i grundloven, og jeg må sige, at jeg undrer mig såre over, at Venstre har valgt en holdning i den her sag, som afviger fra grundlovens bestemmelser. Jeg anser det nok som et lidt uheldigt valg fra Venstres side, men jo også et valg, som er meget godt i tråd med nogle af de andre ting, som Venstre har valgt i forhold til det europæiske i det seneste par måneder.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse nu. Jeg slutter afstemningen. For stemte 105 (V, S, DF, RV, SF, EL, KF (ved en fejl), ALT og SP), imod stemte 6 (LA), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning om lovforslagets endelige vedtagelse nu.
Kommentar:  Når den amerikanske ambassadør skriver hjem til det amerikanske udenrigsministerium, at danske officials, i det her tilfælde en topembedsmand fra Udenrigsministeriet og den øverste udenrigspolitiske rådgiver i Statsministeriet, når de henvender sig til den amerikanske ambassade i den her sag, siger, at den her sag bare skal dø hen så hurtigt og så tavst som overhovedet muligt, er det så ikke et dobbeltspil, hvis det er rigtigt? At udenrigsministeren står og siger, at vi skal have det her undersøgt, og at det er for galt, og at man så giver den anden besked videre til amerikanerne bag lukkede døre, er det ikke et dobbeltspil?

Svar:  Jeg køber ikke præmissen for herre Frank Aaens spørgsmål, dels fordi, som udenrigsministeren også har redegjort for, vi godt kan have en lang diskussion om enkelte lækkede WikiLeaksdokumenter, men jeg ikke tror, at der kommer så meget ud af det, dels fordi jeg også synes, at der principielt er et problem i at diskutere lækkede dokumenter, fordi man jo ikke ved, hvad der er rigtigt og forkert, og i hvilken sammenhæng de indgår. Jeg kan bare sige, at påstanden om, at danske embedsmænd fra Udenrigsministeriet eller Statsministeriet skulle have fået en politisk ordre om at dysse en sag ned, fordi man skjulte, at Danmark havde givet tilladelse til hemmelige overflyvninger, er taget fuldstændig ud af den blå luft. Det er ikke så overraskende, at danske embedsmænd ønsker at neddysse en sag, der ikke er noget indhold i, og det er jo et faktum, at der ikke er det i den her sag. Vi har en over 100 siders redegørelse, der dokumenterer, at der ikke er nogen beviser eller noget, der kan sandsynliggøre det, som herre Frank Aaen påstår.
Kommentar:  Tak. Ja, det sidste er jeg glad for, for jeg mener ikke, at arrangørordningen som sådan løser alle problemerne. Faktisk er der jo en del indbyggede problemer i arrangørordningen, men det er en anden sag. Den må vi snakke om en anden dag. Men lige præcis det sidste er jo, at vi også skal tale om aktivitetspuljen. Aktivitetspuljen er jo virkelig noget, der hjælper den del. Og der har ministeren sagt og udtalt i pressen, at aktivitetspuljen skal bruges under genåbningen, og så er det slut – altså mens der er restriktioner. Men ikke under en genopretning.

Svar:  Den kreds, som forhandler lige nu – og vi forhandler videre på fredag – er jo en hjælpepakkeaftalekreds. Derfor vil alt, hvad der hedder genopretning, genstart, eller hvad man kan sige, sådan set kræve, at vi samler alle Folketingets partier igen for at give mulighed for, at andre partier også kan komme med ind i den kreds. Det håber jeg i virkeligheden også at forhandlingerne nu blandt partilederne om sådan de sundhedsmæssige restriktioner vil give et rigtig godt afsæt for, for der er jo mange andre ting, som også vil påvirke genstarten godt, for eksempel udbetaling af de her feriepenge. Det er jo også nogle, som jeg er sikker på at mange danskere glæder sig til at bruge i kulturlivet igen.
Kommentar:  Jamen det er jo således for den kollektive trafik, at der er indført et takstloft, der betyder, at de ret kraftige stigninger, der var indtil 2007, er fladet ud, således at taksterne i den kollektive trafik kun stiger med pris- og lønindekset. Det er jo med hensyn til den her stigning i prisen på nummerplader, at vandene skiller. Der ønsker Venstre ikke at det bliver dyrere at være borger eller at drive en virksomhed. Det her rammer jo netop mange små virksomheder, der typisk har de her varebiler på papegøjeplader. Der skiller vandene. Det kan Venstre ikke medvirke til, men vi erkender, at der er en række positive elementer i det her forslag, som vi i øvrigt har været med til at starte op i lovprocessen. Dem vil vi naturligvis gerne støtte, og derfor vil vi gerne have lovforslaget opdelt.

Svar:  Der fik vi i hvert fald et klart vidnesbyrd om, at Venstre går ind for privatbilisme og ikke går ind for kollektiv trafik. Hvis det er sådan, at Venstre har sådan en politik med, at lige pludselig efter at man er kommet i opposition, må der ikke ske nogen udvikling i afgifterne, vil jeg bare gerne bede herre Kristian Pihl Lorentzen om at bekræfte, at herre Kristian Pihl Lorentzen, dengang han støttede en borgerlig regering, en højreorienteret regering, var med til at stemme for en masse afgiftsstigninger. Det var for eksempel på alkoholsodavand, mættet fedt, og han var med til at indføre en multimedieskat og med til at gennemføre en lavere værdi på rentefradraget. Listen med de her afgiftsstigninger er alenlang, den kan ikke være på et A4-ark, altså stigninger, som Venstre og herre Kristian Pihl Lorentzen har indført under herre Lars Løkke Rasmussens statsministertid. Cirka en afgiftsstigning om ugen blev der indført af herre Lars Løkke Rasmussen. Kan herre Kristian Pihl Lorentzen bekræfte i dag, at alle de afgiftsstigninger er gennemført under herre Lars Løkke Rasmussen?