kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Problemet for kvinderne er jo ikke kun, at de rejser i udlandet; det er også, at andre muslimer måske ikke anerkender den skilsmisse, som de har fået gennem dansk lov. Hvordan vil ministeren sikre, at muslimer og islam generelt, imamerne, kan man sige, i Danmark anerkender de skilsmisser, som bliver bevilget gennem dansk lov?

Svar:  Jamen jeg tror, der er behov for holdningsbearbejdning på det her område, og derfor er jeg sådan set meget optaget af, at vi starter med de unge, at vi har dialog, at vi fortæller og oplyser de unge om, hvad det er for nogle rettigheder, der gør sig gældende. Men det skal selvfølgelig ikke kun være de unge, der skal være meget bevidste om, hvad for nogle rettigheder de har; jeg kunne godt tænke mig, at vi bliver langt bedre til, at alle bliver fuldstændig klar over, hvad for nogle rettigheder man har, når man er i Danmark. Derfor handler det om oplysning, og det handler om rådgivning. SFI-undersøgelsen viser jo lige præcis, at mange etniske minoritets-kvinder slet ikke er bevidste om deres rettigheder og muligheder i det danske samfund, og derfor synes jeg, vi har en udfordring foran os dér. Jeg synes også, der er grund til at fokusere på initiativer, der handler om oplysning og om rådgivning af de religiøse minoriteter og også af de socialarbejdere, som arbejder med religiøst betingede konflikter. Jeg har selv for nylig foreslået, at der kunne oprettes kontaktpunkter, hvor kvinderne kan henvende sig for at få hjælp, for det er et projekt, som jeg tror vil være rigtig godt. I øvrigt findes der heldigvis også allerede nu mange vellykkede initiativer på området, eksempelvis LOKK og det korps af unge frivillige, som er etableret med støtte fra satspuljen.
Kommentar:  Det er sjovt, altså, jeg ved ikke rigtig: Måske skal vi diskutere det her lidt nærmere i Folketingets Udvalg for Forretningsordenen. For vi står herovre og spørger, både herre Alex Ahrendtsen og jeg selv, om det samme nogle gange. Og vi kan godt – det gør jeg lige om lidt – spørge om det samme igen. Men regeringen skal jo svare. Altså, minister betyder tjener, herre minister, så svar gerne: Kan man garantere, at vi er herre i eget hus, eller var det ikke en idé, at vi meldte os ud af det Schengensamarbejde, så vi selv kan bestemme, om vi vil have grænsekontrol eller ej, og hvilken?

Svar:  Jamen vi vender lidt tilbage til samme problematik, som tidligere, nemlig om det virkelig er et ønske, at vi skal have fuld og hel grænsekontrol, og om alle skal kontrolleres hele tiden. Og jeg er jo blevet spurgt om at forholde mig til grænsekontrollen, sådan som den er i øjeblikket. Det er det, der er onsdagsspørgsmålet i dag, og jeg synes, at den måde, som vi griber det an på, nemlig er, at vi tager en forsigtig tilgang til, hvor åbent der skal være ved de danske grænser, men hele tiden vurderer, hvad kontrolintensiteten skal være, og jo ikke mindst hvad for nogle anerkendelsesværdige formål der overhovedet skal give anledning til at kunne komme ind i Danmark.
Kommentar:  Jeg synes, det er ærgerligt, at man har den opfattelse, og jeg synes, at herre Rasmus Prehn skal lade være med at lade, som om han er enig i den opfattelse, for herre Rasmus Prehn ved jo, at vi i disse år bruger 119 milliard kroner på investeringer i jernbanetrafikken i Danmark – 119 milliard kroner Til sammenligning bruger vi under en tredjedel på bedre veje i Danmark - så der er et stort misforhold. Vi bruger rigtig mange penge på jernbanetrafikken, og derfor er det jo forkert at sige, at vi slagter jernbanetrafikken. Det er jo bare  faktuelt  forkert, og det bør herre Rasmus Prehn holde sig for god til at give nogen ret i.

Svar:  Det her handler ikke om, at jeg giver nogen ret eller ikke ret. Jeg refererer bare en oplevelse af det hos nogle derude, der rent faktisk arbejder med at repræsentere togpassagererne. De oplever det som en slagtning. Der er kaos, problemer, forsinkelser. Det, regeringen så gør, er, at den siger: Vi fjerner yderligere penge fra DSB. Og i øvrigt vil vi ikke være med i forlig om Togfonden DK, vi vil heller ikke være med i forlig om at gøre det bedre og billigere – vi vil ikke være med til noget som helst. Det bliver opfattet af pendlerne som en regulær slagtning. Er ministeren ikke bekymret for, at vi jager endnu flere passagerer væk fra jernbanen og over i nogle biler, så der bliver endnu mere trængsel på vejene?
Kommentar:  Tak for det meget sigende svar. Jeg kan høre, at ministeren er tilfreds med regeringens genopretningsplan, og at ministeren også synes, at hun har været med til at lave en politik, der inkluderer alle borgerne. Det er jeg altså ikke helt enig i, overraskende nok, især når man tænker på børnefamilierne. Regeringens genopretningsplan får jo konsekvenser for knap 400.000 danske børn, som bliver ramt af den her besparelse, blandt andet på grund af børnechecken fordi der er sat et loft over børnechecken. Det får altså en konsekvens for de familier, som har tre eller flere børn. Det er lidt interessant at se, når man tænker på, at det faktisk er hvert tredje barn i Danmark ifølge en artikel fra Ritzau. Det er altså hvert tredje barn i Danmark, der bliver ramt økonomisk, og som sagt rammer det især familier med mange børn og familier, der har lave indkomster. Det er lidt tankevækkende, at ministeren siger, at hun tænker inkluderende, og at hun gerne vil have alle med. Så er det egentlig lidt tankevækkende at se på, at det specifikt er familier med lave indkomster, man målretter den her besparelse mod. Og der er altså mange familier, som regner med netop den her børnefamilieydelse som en del af familiebudgettet. Det er penge, som kan gå til betaling af daginstitution, sommersandaler, vintertøj, mad, altså mange ting, som ministeren måske tager for givet, men familier, som ikke har det så godt med økonomien, tager det ikke for givet, tværtimod. De værdsætter det her beløb, så de kan få dagen og året til at løbe rundt. Synes ministeren sådan ud fra de her ting, at det stadig væk er en meget socialt retfærdig og inkluderende politik, hun har været med til at lave?

Svar:  Nu er det jo ikke lige til at skulle finde 24 milliard kroner i den her genopretningspakke, uden at vi alle sammen på den ene eller på den anden måde kommer til at mærke det. Det var alligevel en vis sum penge, der skulle findes. Men det er en tvungen opgave. Det er simpelt hen en nødvendig opgave. Det er en opgave, som viser, at vi har en regering, der sammen med Dansk Folkeparti er villig til at tage det økonomiske ansvar i forhold til at sikre det danske samfund. For vi ved jo, at hvis vi ikke sørger for at få styr på de offentlige finanser og sørger for at få styr på gælden, kan vi ende i samme situation som en lang række andre europæiske lande, der virkelig skal gå til den i forhold til de offentlige budgetter. Så jeg synes, at det at føre en ansvarlig økonomisk politik og sørge for, at der er styr på finanserne, og sørge for, at der er ro i forhold til, hvordan markederne ser på Danmark, og sørge for at holde renten i ro, faktisk også er socialt ansvarligt. For det er kun på den måde, vi kan sikre og beskytte vores svage borgere i samfundet.
Kommentar:  Jeg vil sige, at når vi tager for eksempel knallerterne, hvor prisen for pladerne i dag er 90 kroner, så er det vist åbenlyst for enhver, at den pris ikke svarer til at betale de omkostninger, der måtte være for at administrere opgaven. Og derfor er det helt reelt, at der også sker en prisstigning på det område. Det samme gør sig gældende for papegøjepladerne, som i dag har en pris på 160 kroner, og her er det også helt rimeligt, at man sørger for at skrue op, sådan at det, der bliver betalt, svarer til, at man kan dække de omkostninger, der måtte være. Så samlet set får vi dækket de omkostninger, der er til det her, og vi får gjort afgiftssystemet enklere og priserne mere ensartede. Det er også meget vigtigt, for i dag er det jo simpelt hen blevet en jungle af forskellige knopskydninger, i og med at der er blevet indført forskellige priser. Nu får vi prispolitikken gjort ensartet, og dermed bliver det også enklere at administrere.

Svar:  Det fik jeg ikke meget svar ud af, men jeg kan forstå på ordføreren, at det er vigtigt at få ensartede priser. Men det er så i opadgående retning. Det kunne jo også have været den anden vej, så det var provenuneutralt. Men det er det så ikke. Ordføreren var også inde på de små knallerter, og jeg ved, at herre Thomas Jensen kommer fra en egn, hvor det er rigtig meget brugt at køre på knallert, og det er vigtigt for mange unge at have en knallert, fordi de bor på landet og har langt ind til aktiviteter, til uddannelse og så videre Og derfor vil jeg spørge ordføreren, om han synes, det er en god ting over for de unge, som jo alt andet lige ikke er særlig bemidlede, at de nu skal til at betale 590 kroner for en lillebitte nummerplade til en knallert i stedet for 90 kroner – altså en stigning på 500 kroner
Kommentar:  I forhold til organiseringen bliver jeg spørgeren svar skyldig, for det var noget, den tidligere regering lavede, som hedder DOT. Og jeg er bare nødt til at sige, at jeg, inden jeg sådan begynder virkelig at gå i rette med det, har syntes, det skulle have lov at virke, så vi kan se, hvordan det folder sig ud, men jeg er bekymret over det. I forhold til det med havnetunnelen kan jeg bare sige, at det går jo sin gang. Jeg har både haft møde med det ejendomsselskab derovre, vi har også henvendt os til Københavns Kommune. Vi må se, der skal jo andre på end os, så lad os se, om man er villig til at være med.

Svar:  Tak for ministerens tålmodighed i forhold til det arbejde, der blev lavet med organiseringen, hvor man lægger op til noget koordination. Men det, der sådan set er anbefalingen, er jo at gå lidt mere drastisk til værks og måske lade sig inspirere af det, man kender fra London, hvor der er Transport for London, hvor alt er organiseret på tværs. Og jeg ved da, at Venstres transportordfører, herre Kristian Pihl Lorentzen, har talt om den måde, de organiserer det på i München, så det er måske nogle helt andre og mere voldsomme boller, vi skal have på suppen i forhold til at organisere det anderledes. Så bliver jeg da nysgerrig i forhold til det med havnetunnelen, for det lyder, som om ministeren er rigtig godt i gang. Tør ministeren komme med en dato for, hvornår man kan regne med, at der er en havnetunnel i København?
Kommentar:  Jeg mener, at det er uhyre vigtigt, at vi tager hånd om de unge, så så få som overhovedet muligt havner i den situation, som herre Eigil Andersen nævner. Det er derfor, regeringen har fremlagt de to ungepakker, så jeg synes faktisk, at det er vigtigt, at vi tager fat om nældens rod. For resten er det jo så sådan, at der, som jeg også lige læste op, er gode betingelser for blandt andet voksenlærlingeordninger, som herre Eigil Andersen jo også nævnte. Altså, vi har jo netop ændret det, så det ikke længere er en sådan stop-go-politik på voksenlærlingeområdet, men at det er en ordning, der kører hele tiden. Det er jo netop for at fange nogle af dem i den gruppe, som herre Eigil Andersen nævner, op.

Svar:  Det er også fint, at man kan blive voksenlærling med den dertil knyttede højere løn end den almindelige lærlingeløn, netop fordi man har familie, ejerbolig og så videre Også dér kan der ske nogle forbedringer, men nuvel. Det, ministeren jo ikke svarer på her, er simpelt hen, hvad man skal gøre, hvis man som arbejdsløs ufaglært siger til sig selv: Jamen jeg lytter til, hvad ministeren siger, jeg vil gerne omstille mig, jeg vil gerne flytte mig, jeg vil gerne tage en helt anden uddannelse, hvor der ikke er nogen løn tilknyttet, men jeg kan ikke gøre det, for den indtægt, jeg har, er ikke tilstrækkelig. Så er det, vi siger: Jamen for at det, ministeren lancerer som nogle overskrifter, kan blive til virkelighed, kræver det, at vi giver arbejdsløse en indtægt, de kan leve af, og den kan ikke være lavere end dagpengene. Og hvad er det så, ministeren har at tilbyde her?
Kommentar:  Jo, men altså vi er helt enige om, at det er ekstremt vigtigt for virksomhederne. Og jeg noterer mig også, at ministeren allerede i den her måned har deltaget i i hvert fald to artikler, som jeg har set, hvor ministeren har lovet, at der kommer flere penge til energiforskningen. Det er jeg jo glad for, men jeg forstår også, at ministeren ikke kan sige noget om, hvornår vi indhenter det niveau, vi var på, inden regeringen overtog, altså 2015-niveauet. Ministeren kan ikke sige, om vi på noget tidspunkt inden 2020 kommer op på det samme niveau, vi var på, dengang ministeren tiltrådte. Ministeren siger oven i købet, at det afhænger af de andre partier og – forstår jeg også, og det er så mit sidste spørgsmål i denne runde – at pengene skal komme fra forskningsreserven, hvis der skal komme flere end de 52 million kroner: Er det rigtigt forstået?

Svar:  Det hele vil jo afhænge af, hvad muligheder der er, hvor stort det økonomiske råderum er. Men det er vores udgangspunkt, at de her penge skal findes blandt de penge, vi i dag bruger på forskning i det danske samfund. Derfor kommer vi til at prioritere det her område, hvis vi vil det, og det lægger vi trygt i hænderne på de forhandlinger, der skal være, både når vi skal fordele forskningsreserven, og når vi fremadrettet skal forhandle finanslov.
Kommentar:  Jeg har ikke nogen eksempler.

Svar:  Aha. Så vi har ikke nogen eksempler på, at det er sket? Jeg synes som sagt, det er helt glimrende. Vi støtter jo forslaget, for det er glimrende at få det på plads her. Men vil det så også sige, at det, ordføreren for Dansk Folkeparti siger nu her, er, at der ikke er et eneste eksempel i nyere danmarkshistorie på, at det havde gjort  nogen  forskel med det forslag, vi nu taler om? For det er jo meget godt at have proportionerne på plads. En ting er, hvad de gør i Schweiz. Nu er det så Danmark, vi er i, og i Danmark er der så ikke et eneste eksempel på, at det ville have gjort en forskel.
Kommentar:  Ja, gid det var så vel, at det var ministeren. (Munterhed) . Når det er sagt, vil jeg sige: Ja, jeg er fuldstændig klar over, at det er en konkret vurdering, og at det kan være svært. Men jeg må også sige, at der godt nok går meget lang tid, før man fra departementet vælger at orientere ministeren om den her sag. Og jeg synes, det er dybt bekymrende, og jeg synes, det må føles krænkende for ofrene, for at sige det, som det er. Så det er sådan set slet ikke ministeren, jeg på den her måde kritiserer. Det vil jeg sige. Det er systemet, det er departementet. Jeg synes, at det virker meget underligt.

Svar:  Men den bemærkning om, at det må føles krænkende, tror jeg sådan set er rigtig – altså ikke lige præcis den her del, for det er jo bare et lille element, men også et element i det samlede forløb. Men det, at vi har haft en situation, hvor der muligvis er uskyldige, der er blevet dømt, og skyldige, der er gået fri, er jo altså på alle mulige måder krænkende, og ikke mindst for ofrene. Så det er jeg da enig i. Det er også derfor, at den uafhængige myndighed nu bagudrettet gennemgår alle sagerne, og at der nu er taget en række initiativer til at sikre, at noget lignende ikke sker igen.
Kommentar:  Det er jo rent faktisk lykkedes for en S-R-SF-regering at træffe meget store beslutninger, som betyder, at det kan betale sig at gå på arbejde. Jeg kunne godt tænke mig at få en drøftelse med herre Lars Løkke Rasmussen om de tal, han nævner her. For jeg kunne høre på herre Lars Løkke Rasmussen – det gjaldt sådan set også på det landsmøde, der har været her i weekenden – at man siger, at 330.000 danskere ikke har noget nævneværdigt ud af at gå på arbejde. Kunne herre Lars Løkke Rasmussen så fortælle mig, hvad det egentlig betyder at have noget nævneværdigt ud af at gå på arbejde. For mere end halvdelen af de her 330.000 vil faktisk få mere end 2.000 kroner til sig selv om måneden ved at gå på arbejde. Så jeg spørger herre Lars Løkke Rasmussen: Mere end 2.000 kroner om måneden til sig selv, betyder det ikke noget i en helt almindelig lavtlønsfamilie? Det tror jeg det gør, men det kan godt være, at herre Lars Løkke Rasmussen ikke synes, at det er et nævneværdig udbytte.

Svar:  Nu stiger taletiden og måske så også talelysten. (Formanden : Ja!). Der tales om 2.000 kroner Det kommer an på, hvem man er. (Munterhed). Nogle steder kan man sikkert få et par sko for de penge. Altså, jeg holder mig sådan set til regeringens egne tal – og jeg tror, de kommer ovre fra økonomiministeren – i en opgørelse, der viser, at der ikke er nogen nævneværdig gevinst. Og der må jo være en idé med, at regeringen selv bringer de tal frem. Det er vel også derfor, at regeringen selv – og jeg komplimenterer for det – har været med til at indgå en skatteaftale, hvor vi altså driver det tal nederst Det er vel, fordi det giver mening. Det er vel, fordi man synes, det er bedre, at det tal er 250.000 end 330.000. Jeg er glad for, at vi har gjort det sammen og glad for, at vi har fået en opposition, der har brudt blokpolitikken. Jeg er glad for det, og det er jo også derfor, jeg interesserer mig levende for, hvordan vi kommer videre. Der ville det altså være dejligt, om statsministeren ville forholde sig til det, for nu er rollerne fordelt, som de er. I modsætning til statsministeren glæder jeg mig ikke over det, men jeg konstaterer bare, at det er mig, der spørger, og statsministeren, der svarer, og så ville det da være rart, hvis statsministeren her kunne give et svar på det enkle spørgsmål: Er det okay, at der er 14.000 danskere, der taber penge på at gå på arbejde? Er det okay, at når nu for eksempel et almennyttigt boligselskab ude i Ballerup slår en stilling som varmemester op til 28.000 kroner om måneden, vil det være sådan, at hvis den søges af en mand i et kontanthjælpsægtepar med et par børn og han får den, så taber familien penge på det, for beskæftigelsesministerens egne tal viser, at man altså skal have 7.000 kroner mere, end man kan få som varmemester i Ballerup, hvis man som den ene part i et kontanthjælpsægtepar med et par børn skal tilføre familien noget økonomi ved at tage på arbejde. Og det er jo bare det, jeg spørger til. Er det okay? Så kan vi jo bagefter snakke om, hvordan vi forandrer det sammen eller hver for sig – lad os snakke om det. Men vi er da nødt til at finde ud af, om statsministeren synes, det er rimeligt.
Kommentar:  Tak. Jeg har jo efterhånden et par gange fået stipuleret, at man ikke kan gå konkret ind i sagen, men jeg vil alligevel så på det principielle plan spørge om et citat af ministerens forgænger på posten, den nuværende miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen. Han sagde i Jyllands-Posten tilbage i august: »Vi skal have et større regionalt udbud af videregående uddannelser. Der vil jeg se meget positivt på ansøgninger om at oprette nye uddannelser, og så længe der ikke gås på kompromis med kvaliteten, er jeg ikke bekymret for små holdstørrelser de første år, indtil en ny uddannelse løbes i gang.« Det er jo ikke et konkret citat om en konkret uddannelse i Kalundborg, men det er jo ikke desto mindre relevant for det spørgsmål her. Er ministeren enig i sin forgængeres udlægning, altså at man vil se meget positivt på ansøgninger om at oprette nye uddannelser?

Svar:  Ja, fuldstændig enig.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 102 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag, og der er ingen, der beder om ordet, så vi går til afstemning.
Kommentar:  Men der er jo bare det ene problem, som jeg synes er nok så væsentligt, og det er, at i vores optik hænger økonomien overhovedet ikke sammen i den finansiering, som herre Rasmus Prehn er så glad for. Herre Rasmus Prehn siger, at det er herre Prehns drøm, men det er i hvert fald herre Skibbys mareridt, skulle jeg så hilse at sige, for jeg synes, det er absolut til den forkerte side. Jeg vil så selvfølgelig medgive, at det er korrekt, at det er i 2015 og ikke i 2013, som jeg sagde. Men grundlæggende er det jo sådan, at en af dem, som skal stå bag herre Rasmus Prehns regering, er Socialistisk Folkeparti og i særdeleshed herre Ole Sohn, som har været ude at sige, at det her med de 0,8 procent i fremskrivning vil medføre en massakre på det velfærdssamfund, som vi kender i dag. En massakre – det var det ord, der blev brugt gang på gang, da man skulle kommentere planen om de 0,8 procent i vækst. Nu står S og SF selv med nøjagtig den samme fremskrivning, 0,8 procent i vækst, og nu er det lige pludselig ikke nogen massakre. Eller er herre Rasmus Prehn enig med herre Ole Sohn i, at det er en massakre med de 0,8 pct.?

Svar:  Nu var det jo en nulvækst, som regeringen fremlagde, og ikke en 0,8-procents-vækst. Og en nulvækst vil også ifølge de svar, vi har fået fra finansministeren, betyde, at man er nødt til at lave betydelige reduktioner. Det var derfor, vi var bekymrede for det. Vi synes, at vi skal have en god og en stærk velfærd i Danmark. Det er også det, danskerne gerne vil have; danskerne betaler langt hen ad vejen deres skat med glæde og vil gerne have velfærd. Derfor skal vi passe på med at udhule for meget, og det var det, der var lagt op til med nulvækst. Det er også derfor, vi har sagt, at når nu vi skal bruge samfundet som lokomotiv til at trække udviklingen i gang, så er vi nødt til at komme op og have 1,4 pct.s vækst, og det har vi så frem til og med 2015. Hvis det så lykkes os at få rigtig gang i økonomien, kan det jo være, at vi er i en situation, hvor vi kan fortsætte med en større vækst i det offentlige. Men sådan som tallene er nu, bliver der kun råd til at fortsætte med uforandret service, nemlig en vækst på 0,8 procent, og det er vi tilfredse med og trygge ved at kunne gøre i et stærkt samarbejde med Socialistisk Folkeparti og de øvrige samarbejdspartnere, der må være.
Kommentar:  Jamen det er da helt rigtigt, at den tidligere regering en gang imellem gjorde nogle kloge ting. Altså, der er et ordsprog om blinde høner og korn; det skal jeg ikke gentage her. Men den tidligere regering gjorde det klogt ved at igangsætte en analyse af afgifterne. For de nuværende afgifter i energisektoren spænder ben for noget af det, vi gerne vil. Vi vil gerne bruge el til opvarmning i stedet for at bruge naturgas eller kul. Vi vil gerne bruge overskudsvarme i stedet for at lukke det ud til fuglene. Men i dag er det afgifter, der spænder ben for det. Noget af det, vi kan gøre for at få mere vedvarende energi og genbruge den energi, der er produceret, er at sætte afgifterne nederst Og derfor er det begge dele: både mere produktion, men også kloge afgifter.

Svar:  Hvad er grunden til, at ministeren i den selv samme uge, hvor man bryster sig af genopfundne ambitioner for klimaet, ønsker at fjerne de øremærkede PSO-midler på i alt 2,5 milliard kroner, som ellers var prioriteret den grønne omstilling, og i stedet regner dem ind i det generelle råderum?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut.  For stemte 84 (S, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 22 (DF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 83 (S, V, DF, RV, SF, KF og LA), imod stemte 12 (EL, NB, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er vedtaget og vil nu blive sendt til udenrigsministeren.