kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Men som jeg har besvaret i den første redegørelse her, synes jeg sådan set, at vi har et fornuftigt regelsæt på området omkring offentliggørelse af tingene. Jeg mener, at vi lige præcis har de regler om offentlighed omkring bidragene til partiernes politiske arbejde, som vi bør have, fordi de netop indebærer, at partierne i deres ansøgning om partistøtte fra det offentlige skal give oplysninger om, hvorvidt et eller flere bidrag stammer fra den samme bidragyder, og om det giver bidrag på over 20.000 kroner Så jeg synes sådan set ikke, at vi skal gå ind og indføre regler, om partierne har indgået såkaldte noget for noget-aftaler, eller hvad det end svirrer med af beskyldninger rundtomkring i luften lige nu. Jeg synes, vi har fornuftige regler om offentlighed omkring bidrag til partiernes politiske arbejde.

Svar:  Jo, men for eksempel kommunalforsker Roger Buch har udtalt sig om partistøtteloven i forbindelse med den her velsignede sag om partistøtte, der har været noget om i de sidste par uger her op til kommunalvalget. Han siger, at det her jo klart illustrerer, at loven ikke sikrer åbenhed om de donationer, som partierne modtager, og det gælder også donationer på over 20.000 kroner, når pengene går til den enkelte lokalforening i et parti i en given kommune. Det er derfor, jeg så igen spørger: Vil ministeren ikke være med til at kigge på, at det sikres, at man får en større åbenhed om, hvad det er, de lokale partier modtager af indtægter fra virksomheder og arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og alle andre, så det kan sikres, at de ikke, som vi kan se det er sket i Odense, har fået penge for oven i købet at have tilbudt at lave partiprogrammet? Det er jo ikke en god måde at visualisere det danske demokrati på.
Kommentar:  Jeg kan bekræfte, at det, man påtænker at lave der, er en ny gangbro og elevator på begge perroner. Det er det, man påtænker. Det er hermed sagt, og jeg er sikker på, at Banedanmark også lytter med på debatten her, sådan at de kan tage det med i overvejelserne, hvis der er et andet genialt forslag.

Svar:  Lokalt mener man, at det i hvert fald er mere tilgængeligt at gå under banelegemet og kun have en elevator i stedet for at have en gangbro og måske to elevatorer. Så det var ligesom for at komme med et indspil til det materiale, der så tilfældigvis også lige i dag er med på et borgermøde i lokalområdet, for der kører jo borgermøder nu med drøftelser af den undersøgelse, der ligger. Men jeg hører det lidt som en håndsrækning, i forhold til at ministeren ikke er imod, at der bliver set på andre alternativer end dem, der lige ligger i det, der er sendt til folkehøring nu.
Kommentar:  Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet, og derfor er forhandlingen slut, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (SF), tiltrådt af et mindretal (EL og ALT), og der kan stemmes. Vi afslutter afstemningen. For stemte 18 (EL, ALT og SF), imod stemte 83 (S, DF, V, LA, RV og KF), [hverken for eller imod stemte 0]. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 3, 5, 7, 9, 11, 13, 15, 17, 19, 21, 23, 25, 27 og 29, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, som forkastet. De er forkastet. Der stemmes så om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (SF), tiltrådt af et mindretal (EL og ALT), og der kan stemmes. Vi afslutter afstemningen. For stemte 18 (EL, ALT og SF), imod stemte 83 (S, DF, V, LA, RV og KF), [hverken for eller imod stemte 0]. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, 18, 20, 22, 24, 26, 28 og 30, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, som forkastet. De er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 31, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Tak for det. I og med at Danmark er medlem af EU, har man også indflydelse på de regler, som er i EU, og derfor kunne man også påvirke de her regler. Noget, man også kunne påvirke rimelig hurtigt, er, at man får 5.000 kroner i bøde for at medbringe hvalkød til Danmark første gang, 10.000 kroner anden gang. Det er jo helt grotesk. Så jeg vil bare spørge ministeren, om hun måske vil være med på, at vi mødes og drøfter de her spørgsmål videre på et møde.

Svar:  Jamen tak for den invitation til at mødes og drøfte nogle regler, som jo  er  komplicerede, og som jo ikke handler om grindehvalerne specifikt som udryddelsestruede, men handler om i det hele taget at sikre, at vi passer bedst muligt på vores dyr her i verden. Jeg vil sådan set også gerne konkret følge op på det, som spørgeren siger, og vi kan mødes og prøve at tage en snak om de konkrete regler, som spørgeren er optaget af. Tak for det.
Kommentar:  Jeg må sige, at jeg tror, at det handler om en generel tilgang til Vollsmose, altså at vi skal gøre noget på alle fronter. De eksempler, som spørgeren kommer med, er jo næsten ikke til at holde ud bare at sidde og høre på. Og jeg ved ikke, hvad det er for en kultur, der gør, at man kan finde på at gøre sådan nogle ting. Det er ikke til diskussion, at ethvert menneske i dette land skal kunne komme, lige præcis hvor man vil. Og Dyrenes Beskyttelse skal selvfølgelig kunne komme i Vollsmose. Nu sagde jeg, og det jo er noget af det, der har været resultatet, altså at der nu er patruljer derude hver dag, og jeg kan sige, at jeg er i gang med at kigge på, hvad vi kan gøre, altså endnu mere, for det er fuldstændig uacceptabelt, at der er nogle, der mener, at der er en bydel, som reglerne for resten af samfundet ikke gælder for. Jeg kan garantere for, at der kommer til at ske noget.

Svar:  Vi laver jo i Folketinget nogle love, og de love skal overholdes. Mener ministeren ikke, at alle straffelovsovertrædelser skal efterforskes? Vi ser desværre, at politiet nedprioriterer dyreværnssager rigtig mange steder. For hvis det ikke er tilfældet, at alle straffelovsovertrædelser skal efterforskes, så vil vi da gerne have en klar udmelding fra ministeren om det, for hvad er så meningen med at sidde herinde og lave lovene?
Kommentar:  Sproglige blomster er så betegnelsen, som ministeren vil give ordene fra sine sundhedsordførere fra Socialdemokraterne og SF, når de siger, at forslaget er helt ude i hampen og kommunerne bør stikke piben ind. Jeg vil selvfølgelig i dag også gerne understrege, at jeg jo heller ikke på stående fod er i stand til at komme med nogle endegyldige svar på, hvordan svangreomsorgen i fremtiden bedst kan indrettes eller struktureres for at blive forbedret. Jeg må bare konstatere, at der er rigtig mange nyfødte og deres forældre, som i dag ikke får de tilbud, som de burde, og at man derfor også som politiker bør være åben over for konstruktivt at overveje, hvordan indsatsen kan forbedres, og herunder også overveje konstruktivt, om den nuværende opgavefordeling fungerer efter hensigten. Derudover synes jeg, det er væsentligt at bemærke, at baggrunden for kommunernes forslag er, at rigtig mange nybagte mødre i dag udskrives tidligere og tidligere fra sygehuset. I en enkelt region er det sågar sådan, at der er lagt op til, at den normale fødsel foregår ambulant; samtidig kan vi se, at indlæggelser inden for de første 30 dage af barnets liv stiger, ligesom antallet af behandlinger af nyfødte med ernæringsrelaterede diagnoser også stiger. De ting viser – set med mine øjne – at der er behov for at overveje en ændret praksis på området, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, når nu ministeren ikke vil forholde sig til de sproglige blomster fra hendes egne ordførere og heller ikke vil forholde sig til noget som helst om, hvordan man kunne gøre tingene bedre, om ministeren så mener, at Sundhedsstyrelsen helt bør se bort fra de forslag, som kommunerne nu har bragt på banen.

Svar:  Nej, som jeg også sagde i min besvarelse, synes jeg jo lige præcis, at Kommunernes Landsforening har gjort det rigtige ved at fremsende deres udspil til Sundhedsstyrelsen, så det kan blive en del af det arbejde, der pågår i Sundhedsstyrelsen lige nu. Jeg er sådan set meget enig med spørgeren og også meget optaget af, hvor kortsigtet og uheldigt det er, hver eneste gang vi ser en genindlæggelse af et meget spædt barn og barnets mor, som det jo typisk vil være, der bliver indlagt sammen med det, hvad enten det så er på grund af dehydrering eller gulsot eller noget andet, som man formentlig kunne have undgået, hvis man havde fulgt de vejledninger, der er fra Sundhedsstyrelsen. Så det er bestemt noget, jeg synes vi skal kigge på med meget stor alvor, og jeg vil bestemt bruge de opdaterede anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen til også at tage nogle meget grundige snakke med Danske Regioner og Kommunernes Landsforening om, hvordan vi i fællesskab sikrer den bedste svangreomsorg og kan gøre noget i forhold til den stigning, der har været i antallet af genindlæggelser, for det er der jo sådan set ingen parter overhovedet der kan være tjent med.
Kommentar:  Tak for at kvittere for optagetheden. Det er et af de områder, som er rigtig vigtige for den her regering at kigge nærmere på, altså bedre overgange i livet. Det er et af de centrale punkter i regeringens handicappolitik. Derfor kommer vi også til arbejde videre med det. Det er dejligt allerede nu at kunne konstatere, at vi kommer til at kunne have nogle gode drøftelser om det med Det Radikale Venstre. Så vil jeg sige, at i virkeligheden kalder det jo nok mere på en historisk gennemgang af, hvorfor man har fået de regler, man har i dag, for i det store hele er det jo et spørgsmål om politiske prioriteringer. Men hvad der sådan er den nærmere baggrund for, at snittet ligger, hvor det gør, kan jeg ikke stå og ridse op her i dag.

Svar:  Tak. En af de organisationer, som helt naturligt sætter fokus på det her, er naturligvis Danske Handicaporganisationer, som kommer med nogle ganske gode forslag, som jeg da vil anbefale, at man inddrager i det videre arbejde. Vil ministeren se på, hvordan man kan få ændret systemet, så det er til at gennemskue for almindelige borgere – her tænker jeg sådan set også på mig selv – så borgerne fortsat kan få dækket deres ekstraomkostninger på grund af handicap?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (EL), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg), om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Delingen af lovforslaget er vedtaget. Der stemmes derefter om det under B nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af lov om lån til betaling af ejendomsskatter. (Ophævelse af bopælskravet i relation til lån til betaling af ejendomsskatter).]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (EL), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg)? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslagene går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig herefter om lovforslaget i sin helhed. Der er ingen, der beder om ordet, og vi går til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte: 102 (V, S, DF, SF, KF, RV og EL), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Tak for det. Der er ikke nogen tvivl om, at vi gerne vil have, folk kommer i arbejde. Det er selvfølgelig hele udgangspunktet. Men jeg deler bare ikke ministerens holdning til kontanthjælpsloftet, og det er jo ikke så mærkeligt. Grunden til, at jeg spørger til eksemplet fra Bornholm, er, at jeg synes, det her forslag endnu en gang understreger, at regeringen fører en politik, hvor man også skævvrider Danmark geografisk. Nu har jeg set, at Danmarks Statistik har lavet sådan nogle forskellige fine grafer over, hvordan fordelingen – også for kontanthjælpsmodtagere – er i hele landet, og der kan vi jo bare se, at der er nogle kommuner i landet, hvor der er en større andel af kontanthjælpsmodtagere. Så hvordan forholder ministeren sig til, at kontanthjælpsloftet også rammer geografisk skævt, og at Bornholm, men jo også andre dele af landet, bliver særlig hårdt ramt? Hvad er ministerens svar på det?

Svar:  Det er, at det er en udfordring for Danmark, som ikke bare beskæftigelsesministeren, men hele regeringen tager meget alvorligt. Derfor regeringens dagsorden om vækst – og vækst i hele Danmark – og vores helhedsplan og vores 2025-strategi. Det afgørende for at få løst det alvorlige problem, der peges på, er jo at sørge for, at de områder, som har mange kontanthjælpsmodtagere, får en større vækst. Derfor udflytningen af offentlige arbejdspladser; derfor alle de initiativer, vi har taget, med planlovgivning, landbrugslovgivning og så videre, således at vi kan få disse områder med og skabe vækst og beskæftigelse. Løsningen på et skævt Danmark er ikke at have for høje sociale ydelser eller sociale ydelser, der er i ubalance med vores overenskomstfastsatte lønninger.
Kommentar:  Lad os tage den en gang til for herre Marcus Knuth. Forsvaret har ikke aflivet mink, og ingen har beordret forsvaret til at aflive mink. Forsvarets opgave har været at støtte Fødevarestyrelsen, hvad enten det har været i forbindelse med optælling af mink, støtte til deponering af mink, opstilling af rensepunkter eller afspærring af graveområder. Det er en støtte, der er givet på baggrund af § 7 i forsvarsloven. Forsvarets opgaver ved usmittede minkbesætninger uden for sikkerhedszonerne er udelukkende udført efter samtykke fra minkavlerne. Forsvaret og forsvarets soldater har  ikke  beordret nogen i denne sag. De har udført deres opgaver professionelt til støtte for Fødevarestyrelsen, og faktisk står der klart og tydeligt i den instruks, som soldaterne fik forud for opgaveløsningen, det såkaldte soldatens kort, at der ikke må anvendes nogen former for magt til at gennemtvinge opgaveløsningen. Jeg skal igen understrege, at forsvaret kan støtte Fødevarestyrelsens indsats efter forsvarslovens § 7. Dette har den daværende forsvarschef også understreget over for medarbejderne i forsvaret og også over for offentligheden, og det håber jeg at spørgeren har noteret sig.

Svar:  Jeg synes jo, det her er helt vildt. Den 11. november står chefen for hæren, general Lollesgaard, i en facebookvideo og fortæller, hvordan flere hundrede soldater er i gang med, hvad han kalder operation minkaflivning. Når jeg så spørger ministeren, hvem der har beordret soldaterne ud, kan jeg ikke få et klart svar. Jeg kan ikke komme i tanke om et tidspunkt i danmarkshistorien, hvor soldater er blevet sendt ud på en opgave, hvor der ikke var nogen, der beordrede dem af sted. De har simpelt hen bare pakket deres ting og draget af sted af dem selv. Så nu spørger jeg ministeren for fjerde gang: Hvem gav ordren om at sende danske soldater ud på gårde med raske mink?
Kommentar:  Jeg har sagt det på den måde, at kulturen er det kit, der binder nationen sammen. Det mener jeg dybt alvorligt, for det er det kulturgrundlag, som de fleste af os, der bor i Danmark, har fælles, og som har præget det samfund, som vi lever i i dag. Jeg nævnte i forbindelse med det foregående spørgsmål, at Grundtvig jo har stor andel i den måde, som vi har indrettet vores samfund på, og i de frihedstraditioner, vi har. Der er en af de frihedstraditioner, som jeg synes er fantastisk generøs, og som jeg vil kalde mindretalsretten. I den lå netop, at man kunne vælge sin egen præst, og man kunne vælge sin egen kirke, og det var ikke religionen som sådan, der skulle være afgørende for, hvordan man var tilknyttet et samfund. Den mindretalsret synes jeg er en generøs ting, det, at flertallet indrømmer mindretallet ret til at skabe deres egne samlingspunkter, for eksempel om en fri skole – for nu at bruge det som eksempel. Det er den mindretalsret og forældreret, som jeg synes er en af vores værdier, og som jeg gerne vil trække frem som et godt eksempel på noget, der binder os sammen.

Svar:  Jeg vil godt sige, at jeg mener også med Grundtvig at kunne sige, at kristendommen er kernen, også i danmarkshistorien. Det mener jeg, selv om han så samtidig fastholdt de konkrete rettigheder, som både frikirke og man som menneske havde. Jeg vil stadig væk mene, at man ikke skal læse Grundtvig ret lang tid for at kunne se, hvor stor en sammenhæng der er i hans syn på, hvad Danmark er, og synet på kristendommen. Det mener jeg for ham hænger meget sammen. Jeg kan jo også uddybe mit spørgsmål senere, men grunden til, at jeg spørger, er, at jeg bare mener, at det er afgørende at få pointeret, at kulturens kitmiddel jo også er kristendommen. Jeg vil høre, om ministeren er enig med mig i det.
Kommentar:  Tak for det. Det var meget formfuldendt udenomssnak. Det må jeg erkende, men det var udenomssnak. Jeg er da helt med på, at det selvfølgelig er det ungarske parlament, der bestemmer, og det ungarske parlament, når de så får lov til at træde sammen, kan jo så vælge at fremsætte et nyt lovforslag, så den lov, der er vedtaget, bliver ophævet. Ja, ja, men nu er man jo altså også medlem af en klub, som har et sæt vedtægter, som det ungarske parlament eller den ungarske præsident – det er lige meget, hvem der træffer beslutningen – har overtrådt, nemlig transpersoners ret til at få et juridisk kønsskifte, sådan at deres juridiske køn matcher det køn, de har fået.

Svar:  Først vil jeg gerne have mig frabedt at blive beskyldt for at svare udenom, for jeg ved udmærket godt, hvornår jeg svarer udenom, og det gjorde jeg ikke her. Jeg svarede faktisk så præcist, at herre Jan E. Jørgensen nærmest ikke behøvede at stille sit andet spørgsmål. Det, der var sagen, er, at hvis Ungarn krænker et EU-direktiv med den lov, der er vedtaget nu, så er det jo meget enkelt. Så skal den her forhandling i Folketinget bare standse nu, og så skal herre Jan E. Jørgensen foranlediget af regeringen indbringe det for EU-Domstolen, hvorefter Domstolen vil dømme og Ungarn vil rette loven tilbage. Sådan er det jo. Der er jo ingen grund til, at vi har sådan en parlamentarisk skueproces her, hvis det er så enkelt, herre Jan E. Jørgensen. Så er det jo bare – jeg er sikker på, at udenrigsministeren vil klare det i en håndevending – at få bragt det ind for Domstolen, og så er der ingen, der kan så tvivl om, hvilke motiver der ligger bag dommen.
Kommentar:  Fra Udvalget til Valgs Prøvelse har jeg modtaget indstilling om, at 1. stedfortræder for Ny Alliance i Nordsjællands Storkreds, Niels Høiby, godkendes som ordinært medlem af Folketinget fra og med den 5. juni 2011, hvor Malou Aamund nedlægger sit mandat. Der er ingen, der beder om ordet, og så går vi til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om udvalgets indstilling, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 116 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Udvalgets indstilling er vedtaget enstemmigt.
Kommentar:  Jeg kan slet ikke forestille mig, at svaret bliver nej. For regeringen, som ministeren er en del af, har jo lige netop kunnet sidde og finde 900 million kroner til Danmarks Radio. Er der nogen, som måske er knap så meget udfordret af den her pandemi, så er det vel Danmarks Radio. Så går jeg da ud fra, at man har nogle penge i baghånden til at sikre, at der er en pose penge til at holde de begivenheder flydende, der binder os sammen som et folk, som binder land og by sammen og også sørger for, at der sker ting og sager ude i vores landdistrikter. For ellers er det en meget, meget dårlig disponering af regeringen. Og ellers går da ud fra, at regeringen har nogle penge i baghånden netop til at sikre, at alt det, vi holdt af inden pandemien, kan vi genoptage efter pandemien.

Svar:  Det er fuldstændig korrekt. Og vi har disponeret både klogt, synes jeg, men også forsigtigt med en ganske stor krigskasse, der skal være med til at bringe dansk erhvervsliv og kulturliv igennem også 2019 i forhold til coronaepidemiens konsekvenser. DR og public service mener jeg til gengæld at både spørgerens parti og mit eget forhåbentlig kan være enige om i  den  grad også er bærere af en demokratisk samtale, så jeg forstår ikke rigtig modsætningen sat op dér. I forhold til Folkemødet synes jeg, at der ligger rigtig meget i at finde ud af, hvordan det kan lade sig gøre, for det har også en værdi. Og ellers vil vi kigge på, hvordan vi økonomisk kan holde hånden under det.
Kommentar:  Også tak for det spørgsmål. Vi skal som samfund gøre alt, hvad vi kan, for at mennesker med handicap har samme muligheder som alle andre for at leve et godt liv. Derfor skal vi også tage det dybt, dybt alvorligt, når tal viser, at mange mennesker med handicap er utilfredse med livet. I Socialdemokratiet gik vi i foråret blandt andet til valg på at forbedre mulighederne for mennesker med handicap. Det står tydeligt både i vores handicapudspil og i forståelsespapiret mellem regeringen og støttepartierne, og det er en ambition, vi holder fast i. Det første, vi vil gøre, er at gennemføre en evaluering af det specialiserede socialområde med henblik på at identificere løsninger, der kan sikre den nødvendige kvalitet i tilbuddene til borgerne. Vi skal sørge for, at det ikke er en kamp at få den rigtige hjælp – det er desværre den oplevelse, alt for mange borgere står med i dag – og derfor skal sagsbehandlingen være bedre. Og så skal der være bedre muligheder for uddannelse til unge med handicap. Det er alt sammen vigtige initiativer, og jeg håber selvfølgelig, at Venstre vil være med til at sikre det.

Svar:  Jeg kan jo så fortælle, at for Venstre er det også rigtig vigtigt, at vi måske endda får sat øget fokus på at få skabt endnu bedre muligheder for handicappede, måske især i forhold til den del, der hedder retssikkerheden for de handicappede. Det er jo desværre sådan, at der blandt andet er rigtig mange kommunale afgørelser, som bliver omgjort, også i Ankestyrelsen, og det er i hvert fald noget af det, som jeg håber at regeringen har nogle værktøjer til, nemlig hvordan man også kan få sikret en bedre retssikkerhed for mennesker med handicap. Og der tænker jeg lidt, om det også var noget, som ministeren kunne sige et par ord om, altså hvordan man konkret vil tage fat på den opgave.
Kommentar:  Jeg vil give det tilsagn, at det vil vi kigge på – jeg kan jo ikke love andet. Og det er sådan det udgangspunkt, jeg har, når borgere er i klemme. Uanset om det er i den konkrete sag, som herre Jesper Petersen kommer med, eller om det er andre, så kigger vi på, om det er rimeligt. Hvis det ikke er rimeligt, ser vi, om vi kan finde en løsning på det. Men der er en udfordring i det her – i forhold til økonomien handler det jo ikke så meget om pengene, der skal udbetales, tror jeg – altså, det handler om, at hvis man går ind i det rum, så er den myndighed, der skal stå for det, nemlig ATP, jo forpligtet til at behandle borgerne ens. Og så skal man lige overveje, hvad omkostningerne ved det er. Men der må vi jo se på, om det er muligt at stille os på borgernes side. Det er et i hvert fald et godt  borgerligt udgangspunkt.

Svar:  Tak. Jeg vil håbe, at vi kan have en dialog om det. Jeg tager ministerens ord i dag for, at der er en mulighed for at have sådan en drøftelse, og at ministeren tager det med til beskæftigelsesministeren, og at det vil være muligt at finde en måde, hvor man kan tage et, synes jeg, rimeligt hensyn til nogle borgere, som har gjort, hvad de skulle, men som er kommet i klemme, fordi man har nogle lidt bureaukratiske måder at opgøre tingene på. Det kan være praktisk for myndigheden, der skal gøre det – det har jeg fuld forståelse for – men hvor der også skal være et hensyn til de borgere, der egentlig har gjort, som de skulle.