Kommentar:  Vi står her i dag med et lovforslag, der endnu en gang skal rette op på de fejl, som den tidligere regering skabte med indretningen af grundskatteloftet for den kommunale ejendomsskat per 1. januar 2003. Formålet med grundskatteloftet er at forhindre store hop i skatten fra år til år som følge af stigende ejendomsvurderinger. Lovteksten fra 2002 har vist sig at indeholde fejl, der medfører, at nogle grundejere betaler en kunstig lav ejendomsskat, for nogles vedkommende endda slet ingen ejendomsskat, og det er jo stik imod hensigten med loven, da den blev indført, og den fejl skal naturligvis rettes. Så sent som i 2010, som jeg antydede i mit spørgsmål til den tidligere ordfører, stod vi her i salen og diskuterede ændringen af ejendomsskattelovens § 1, stykke 5. – nu er det § 1, stykke 4 – fordi den gældende omregningsmetode betød, at grundskatteloftet kunne blive meget lavt eller ligefrem 0. Men fejlen blev rettet, og så kom der overensstemmelse mellem hensigt, lov og praksis. Nu står vi her så igen, fordi det viser sig, at vi har samme problem med lovens § 1, stykke 4. Det viser sig nemlig, at de gældende beregningsregler kan føre til, at grundskatteloftet bliver lavere, end formålet berettiger til – i tilfælde, hvor der opstår nye ændringer i grundenes areal med videre Det er ellers et hovedprincip, at ved nye grunde, hvor der er sket ændringer i en grunds areal, anvendelse, planforhold eller ændring i ejerlejligheders fordelingstal, skal værdiændringen slå fuldt ud i den grundskyld, der betales. Men det er ikke tilfældet med den nuværende formulering i ejendomsskattelovens § 1, stykke 4, og det er det, der skal rettes op på. Problemet opstår, ved at fradrag for forbedringer opgjort i det aktuelle års priser fratrækkes en vurdering af grundens værdi opgjort i basisårets priser. Det er for en stor dels vedkommende i 2001, og det siger sig selv, at jo længere tid, der går, desto større vil forskellen i de prisniveauer blive som en naturlig følge af inflation. Resultatet er, at grundskatteloftet bliver lavere, end det egentlig er hensigten. Konsekvensen af den nuværende beregningsregel er så, at omkring 3.000 ejendomme slet ikke har været forpligtet til at betale ejendomsskat, og det står jo i fuldstændig modsætning til formålet med loven, og det er naturligvis en fejl. Det er en fejl, der er beklagelig, den skal rettes, og det er det, vi tager hul på i dag. Med forslaget i dag ønsker regeringen fremadrettet at indføre grundlæggende samme beregningsregel, som gælder efter ejendomsskattelovens § 1, stykke 5, som kommunerne har anvendt frem til 2011, så fradrag for forbedringer fremover skal ske i det aktuelle års vurdering og ikke i et tidligere historisk år. Dermed sikrer vi, at der også her kommer overensstemmelse mellem hensigt, lov og praksis. Således skal jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget og ser frem til den videre udvalgsbehandling i Kommunaludvalget.

Svar:  Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører, hvordan man forholder sig til høringssvaret fra Dansk Erhverv, hvor Bo Sandberg udtaler, at den meget korte høringsfrist er i strid med regeringsgrundlaget, hvori man taler om, at man vil efterstræbe god regeringsførelse, herunder have rimelige høringsfrister.