kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Hvis vi lige tager den med LO-lønmodtageren, er det sådan, at lønnen er aftalt efter, at den skal stige, for at der også kan være plads til at dække inflationen. Hvis Socialdemokratiet ønsker, at vi i Folketinget skal blande os i løndannelsen på arbejdsmarkedet, er det en nyhed. Jeg vil bare sige, at for mit vedkommende ønsker jeg ikke at blande mig i løndannelsen. Jeg ønsker at blande mig i beskatningen, og det er sådan, at da beskatningen er år for år, passer beskatningen til den inflation, der ligger i de almindelige lønstigninger. Når vi kommer til det her område, er spørgsmålet, om vi ønsker at have, at der er kapitalanbringelse i Danmark, som også har en beskatning, der gør, at der bliver samlet nogle penge sammen til blandt andet, at man kan investere i virksomheder. Der er det kæmpemæssige problem, at for få danske virksomheder i dag kan finde dansk kapital, når de skal udvide. For mange virksomheder bliver solgt alt for tidligt. Hvis spørgeren tager en tur til Silicon Valley i Californien, vil man opleve et alt for stort antal danske virksomheder, der har valgt at bosætte sig i USA, ikke fordi forholdene er bedre på rammer eller ideer eller arbejdskraft, men fordi kapitalen var til stede der. Derfor har vi et behov for, og det er blandt andet det, der er sket med aktiesparekontoen og andet, at arbejde på, at også almindelige danskere med almindelige lønninger kan spare op, uden at beskatningen er for høj, og den regel, der ligger tilbage fra 2010, og som i øvrigt blev vedtaget på et tidspunkt, hvor Socialdemokratiet ikke stemte imod, er faktisk en ganske glimrende regel.

Svar:  Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er, fordi finansministeren ikke tror, at man kan lave en opsplitning, når finansministeren kun vil tale om virksomheder og de penge, der bliver investeret i virksomheder, men ikke vil forholde sig til en af de store generatorer for ulighed, nemlig også det boligmarked, vi har set. Når halvdelen af de indkomster, vi her taler om, relaterer sig til ejendomme, synes jeg, at finansministeren skylder et svar på, hvorfor det skal være mindre beskattet, hvorfor man skal have en særlig rabat på sin topskat i forhold til sådan nogle indtægter frem for sin arbejdsindkomst. Det er jo sådan set bare det, som jeg leder efter et svar på, og der kan jeg godt høre at finansministeren hellere vil have det til at handle om noget andet, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det er, fordi man ikke kan finde ud af at lave en lovgivning, der kan skille sådan nogle ting ad, eller om det i virkeligheden mere er en stråmand for at forsvare et beskatningssystem, som favoriserer nogle bestemte indkomster frem for nogle andre.
Kommentar:  Tak for svaret. Det er selvfølgelig meget fint at sige, at det skal kunne betale sig at arbejde. Den vision deler jeg med ministeren. Men i det her tilfælde har vi altså at gøre med en gruppe, som har nogle andre forudsætninger. Ifølge Bedre Psykiatri er det hver fjerde på kontanthjælp, som har en psykisk sygdom. Og i høringssvaret fra Bedre Psykiatri kritiserer man faktisk i forvejen det, at man parkerer psykisk syge på kontanthjælp, og at man udsætter dem for økonomisk pres og stress. Hele den måske ikke målrettede indsats gør dem ikke ligefrem mere raske, tværtimod gør den dem mere syge. Og det er ikke bare den psykisk syge, men også familierne, de pårørende, der bliver berørt af det her. Så det er fint, at man gerne vil have folk i arbejde eller i uddannelse. Den vision kan vi sagtens være enige i. Men her har vi altså at gøre med en gruppe, som har det svært. Det er svært, når man har en depression eller en OCD at passe ind i et i forvejen ikke særlig rummeligt arbejdsmarked, hvis man kan sige det på den måde. Ifølge Bedre Psykiatri er det kun 8 procent af kontanthjælpsmodtagerne med en psykisk sygdom, som er jobklare – 8 pct.! Derfor ville jeg egentlig gerne høre ministeren: Mener ministeren, at loftet er et effektivt middel til at øge beskæftigelsen for den her målgruppe?

Svar:  Jeg vil gerne bekræfte det komplekse billede, som spørgeren tegner, af den population, der er kontanthjælpsmodtagere. Der er en stor del af dem, som har komplekse problemer, der skal løses, og som vi har pligt til at sikre midler til at få løst. Men det, der jo foregår i disse år, er en meget omfattende omstilling af den måde, man søger at hjælpe disse mennesker på. For realiteten har jo vist, at de er blevet glemt. De har fået lov til at opholde sig alt for lang tid på kontanthjælp med den konsekvens, at vi har set, at kontanthjælpen er blevet et passivt system, hvor der ikke rigtig er sket det fornødne. Derfor vil det være sådan, at vi vil have skarpt fokus på at følge, at kommunerne sikrer, at der er en afbalanceret indsats i forhold til ressourceforløb eller i rehabiliteringsteam med henblik på at give disse mennesker den rette støtte. Målet med kontanthjælpsloftet er jo ikke at jage mennesker i arbejde. Det er, hvis arbejde er en option, at skabe et økonomisk incitament til også at bruge den.
Kommentar:  Tak for det. Jeg har bare et enkelt spørgsmål. Ordføreren nævnte, at vi har en alt for stor animalsk produktion i Danmark. Hvor meget skal den reduceres efter Enhedslistens opfattelse? Er det en fjernelse af den eksportorienterede del, eller skal vi så langt ned, at vi så ikke er, kan man sige, selvforsynende i Danmark? Hvor er grænsen?

Svar:  Vi synes sagtens, vi kunne have et udgangspunkt, hvor vi fik halveret vores animalske produktion i Danmark. I øjeblikket bruger man 80 procent af landbrugsarealet til den animalske produktion. Vi går ind for, at man reducerer landbrugsarealet med 500.000 ha, så vi får 200.000 ha mere natur, 100.000 ha mere skov, og gerne omstiller til nogle energiafgrøder i landbruget, og det kunne så fortsat være landbrugsarealer. Vi ser gerne, at der er nogle organogene jorder, 100.000 ha, som tages ud af omdrift, og det kan så stadig væk være permanent græs til dyrehold. Vi ser meget gerne, at man kommer frem til, at man har et dyrehold, hvor man i langt højere grad fodrer med grovfoder. Det kunne sådan set løse nogle af de dyrevelfærdsproblemer, som vi for eksempel ser med søerne, og det kunne løse nogle problemer omkring salmonella i tarmene på kyllinger. Der er sådan set grund til at lave om på fodringssystemerne til vores husdyr, og det går vi også ind for. Så en markant reduktion i den animalske produktion vil være gavnligt for vores natur, og det kunne også føre frem til, at vi sådan set har en højere dyrevelfærd. Og vi ønsker, at vi skal omstille 100 procent til økologi.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-17, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Det gør ministeren bestemt blandt andet – okay, ja, jeg er ved at overtage det der folketingssprog – det gør  jeg  bestemt. Det er blandt andet også derfor, at vi tidligere i dag havde den her debat om ophavsretsdirektiverne. Jeg ved godt, der har været rigtig meget fokus på medierne i den forbindelse. Men den her regerings fokus på rettighedshavernes status i den her meget teknologisk hastige udviklingstid, vi er i, er jo også en måde at holde hånden under den danske musikbranche på og sikre, at den danske musikbranche – så stærk, som den er – bliver ved med at være der både i vækst og til glæde for rigtig mange.

Svar:  Tak. Hvad tænker ministeren om genstartsteamets anbefaling om at implementere »Superligaordningen« bredt i kultur- og idrætslivet i genåbningen af kulturen?
Kommentar:  Hvornår forventer ministeren at der er klarhed om registreringsafgifterne på elbiler for 2021?

Svar:  Som vi vel antydede i debatten før, kommer den klarhed, når Kommissionen for Grøn Omstilling af Transportsektoren og Personbiler barsler med sit arbejde. Det er meget, meget vigtigt, og vi skal sikre, at der bliver lavet en strategi for en langtidsholdbar omstilling af vores transportsektor. Det kommer vi til at diskutere, når kommissionen kommer med sine anbefalinger her i 2020, således at vi kan tage fat på forhandlingerne om det her meget, meget vigtige område, nemlig bilafgifterne. Det er vigtigt af flere årsager: Det er vigtigt for bilejerne, det er vigtigt for husholdningernes økonomi, og det er vigtigt for vores erhvervsliv. Derfor håber jeg, at Venstre vil være aktivt indstillet på at gå ind i de her drøftelser og ikke som nu fremsætte ufinansierede forslag for flere hundrede millioner kroner, men sætte sig seriøst ned og tage en diskussion om det her. For hvis vi skal nå det mål, som den herre, der lige før var i salen, herre Lars Løkke Rasmussen, satte sig, da han sagde, at man skulle have 1 million nulemissionsbiler i 2030, tror jeg, man må sige, at hvis ikke man sikrer en holdbar overgang, også på afgiftssiden, står vi jo med et hul, som er langt, langt større i kassen end det, Venstre har tilladt sig at slå med det forslag, som de har fremsat.
Kommentar:  Jeg mener, at justitsministeren har taget det første skridt, men at vi ikke er i mål på det her område. Derfor synes jeg jo godt, at en strafskærpelse kan være langt mere markant. Og der håber jeg da at spørgerens parti vil arbejde sammen med mit parti for at sørge for at trække regeringen i en retning, hvor det her kan blive mere markant, og hvor vi kan slå hårdere ned både på de indbrud, hvor folk måtte være hjemme – for det synes jeg er afgørende – men altså også på de mange andre indbrud, der foregår, når folk ikke er hjemme.

Svar:  Det vil spørgerens parti gerne, men spørgsmålet er så, hvor vi skal arbejde sammen om det henne. Der vil jeg gerne høre Dansk Folkeparti, om de kan bakke op om, at der kommer en decideret forhandling i Justitsministeriet, så vi i fællesskab når frem til en ny indbrudspakke, der på alle de parametre, der har været nævnt i debatten indtil nu, kan styrke indsatsen mod indbrud.
Kommentar:  Nu bliver det så en helt anden diskussion. Jeg er fuldstændig enig i, at et par, hvor det er samme køn, sagtens kan give et barn masser af kærlighed og alt det, som ordføreren også selv sagde heroppefra. Det er jeg ikke i tvivl om at der er nogle der vil kunne gøre. Der findes jo også dårlige familier, hvor der er en mor og en far, som ikke magter at passe deres børn ordentligt, og hvor det ville være langt bedre med en anden familieform. Det er ikke det, vi diskuterer. Når man laver en adoption, vælger man for barnet og siger til dette barn: Vi har nu valgt, at du skal komme til en familie, hvor der enten ikke er en mand eller ikke er en kvinde. Jeg tror, at ordføreren vil give mig ret i, at der er forskel på mænd og kvinder. Der  er  forskel på mænd og kvinder. Der er forskel på, hvad mænd og kvinder giver et barn af positive ting, og så siger vi bare, at hvis man virkelig skal tage et barn fra et andet sted til en ny familie, så skal det da være en familie, der er så optimal og kan give det barn det maksimale, altså både hvad en mand kan give, og hvad en kvinde kan give.

Svar:  Nu har jeg bemærket, at Adoption og Samfund sådan set er tilfredse med den her lovændring og det, at det altså også bliver muligt nu for homoseksuelle at fremmedadoptere. Lad os sige, at vi har en gruppe forældre, der skal vurderes i forhold til, om de kan adoptere. Når man så tæller opfyldelsesgraden af alle kriterierne sammen, viser det sig, at det homoseksuelle par rent faktisk er dem, der boner mest ud på skalaen; det er dem, der har de bedste vilkår – økonomisk, socialt, uddannelsesmæssigt – at tage imod det pågældende barn på. Mener ordføreren så, at man skal vælge nogen længere nede på listen – altså en af de familier, der har dårligere kvaliteter og har færre points i forhold til at kunne tage sig af barnet – bare fordi det så er et heteroseksuelt par?
Kommentar:  Hvis der er tale om den del, som handler om indsamling af husholdningsaffald, så kan kommunerne roligt investere. Vi blander os ikke, og det har jeg gentaget to, tre gange nu, tror jeg. Det vil fortsat være en kommunal opgave. Hvad angår forbrændingen af affaldet, hvor vi jo ønsker en konkurrenceudsættelse og har indgået en aftale med spørgerens parti om det, så er det klart, at der der bliver nogle udfordringer, der skal håndteres i den sammenhæng. Det er vi i tæt dialog med branchen om.

Svar:  Jamen jeg synes igen, at ministeren henviser til det der med indsamling af affald. Der er jo mange andre ting på bordet her, og jeg tror – det kan godt være, at ministeren ikke anerkender det, men det er i hvert fald det, jeg hører, når jeg er rundt og tale med folk i affaldsbranchen – at der er skabt stor usikkerhed om det her område med forsyningsstrategien, al den stund at ministeren jo heller ikke er begyndt at forhandle endnu. Så der er også et tidsperspektiv her. Det er også det, der ligger i mine spørgsmål, nemlig at vi jo har en målsætning i 2022 for for eksempel det organiske husholdningsaffald, som kræver nogle nye investeringer, og som kræver, at man begynder at få sorteret affaldet og få sikret, at der er systemer på plads, der kan håndtere den opgave. Så der er også et tidsperspektiv her. Derfor skal mit sidste spørgsmål være: Hvornår forventer ministeren at der kommer gang i de politiske forhandlinger, og hvornår forventer ministeren at man kan have en eventuel politisk aftale, som de kan forholde sig til derude? For jeg tror, at der også er et spørgsmål her, der handler om, at den usikkerhed, der er derude, kalder på et politisk svar og nogle politiske forhandlinger. Så hvornår vil de politiske forhandlinger komme i gang?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 3 af et mindretal (RV og SF), tiltrådt af et mindretal (EL og ALT). Afstemningen er slut. For stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), imod stemte 80 (S, DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Herefter er ændringsforslag nummer 2, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, bortfaldet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 4-8, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Mener ministeren, at man kan sammenligne akuthelikoptere med det helikopterberedskab, forsvaret stiller?

Svar:  Jeg tror, at hvis man er syg og har brug for en helikopter, så er man mest interesseret i, at helikopteren kommer, og ikke om der står Region Syddanmark på siden af den, eller om der står forsvaret på siden af den. Jeg ved, at vores helikoptermandskab er dygtigt. Jeg ved fra de rapporter, der er blevet lavet, senest fra 2010, at forsvarets helikoptere gør en fantastisk indsats, og at redningsprocenten i de tilfælde, hvor man kommer ud, ligger over måltallet på 94. Det er mit ressort, det tager jeg mig af. Jeg glæder mig over, at der også her er regioner i Danmark, og at regeringen sammen med Enhedslisten på finansloven har sikret, at der er yderligere penge til akuthelikoptere.
Kommentar:  Nu mener Venstre jo, at det her vil gøre landdistrikterne mere attraktive at arbejde og bo i, at slå sig ned i. Vi har hørt, at man liberaliserer landzonereglerne, så byggeriet gives frit og kommer ud af kommunernes kontrol. Man vil have meget mere byggeri i kystnærhedszonerne, hvor der er en fantastisk natur, og man vil så også give flere muligheder for, at detailhandelen kan lave aflastningscentre med risiko for, at bymidten tømmes. Venstre må have en eller anden form for belæg om eller idé om, at det er det, der skal til. Det er lidt det, jeg spørger om. Hvordan mener Venstre at det her vil skabe udvikling og bedre balance i hele Danmark?

Svar:  Jeg tager gerne diskussionen om produktivitet igen. Fru Lisbeth Bech Poulsen var så flink at referere til Produktivitetskommissionen, som sagde, at der ligger et potentiale i at skabe nogle lempeligere regler for vores detailhandel. Vi har et efterslæb i produktivitet i vores detailhandel. Vi har priser, der, selv når man tager højde for skatter og afgifter og alt muligt andet, ligger relativt højt. Der er ofte kritik af manglende konkurrence på fødevarepriserne, så danske forbrugere betaler for høje priser for deres fødevarer på grund af manglende konkurrence. Det gør vi sådan set noget ved. Det synes jeg sådan set at man burde glæde sig over, fordi vi med bedre konkurrence kan sikre de danske forbrugere et forhåbentlig mere varieret vareudbud og forhåbentlig lavere priser.
Kommentar:  Jeg tror, at det her udspil skal ses som en forlængelse af de hidtidige indsatser mod parallelsamfund. Det, vi gerne vil, er at tage et skridt frem i forhold til at rette op på den skæve beboersammensætning, som har medført opdelte bykvarterer, og som jeg også tror truer sammenhængskraften i vores samfund. Jeg forstår overborgmesterens udtalelse sådan, at han ikke mener, at vi bare kan fortsætte med at lave begrænsninger for de mest udsatte borgeres muligheder for at få en almen bolig. Vi skal også sikre, at der er boliger andre steder i byen, som den her gruppe kan blive anvist til. Det er jeg sådan set fuldstændig enig i. Der skal bygges flere almene boliger i København. Det arbejder kommunen for, og det vil regeringen selvfølgelig også meget gerne understøtte. Men her skal vi også huske, at regeringens forslag åbner for, at den gruppe, som overborgmesteren taler om, kan få anvist en bolig i en privat udlejningsejendom, så det ikke kun er den almene boligsektor, der skal tage sig af hele opgaven.

Svar:  Jamen ministeren har jo lige ved mit forrige spørgsmål stået og erkendt, at der ikke kommer flere boliger. En anden ting er jo, at de boliger, som ministeren taler om, altså boliger i den private udlejningsmasse, kvadratmeterprismæssigt er dyrere end boliger i den almene sektor. Så det er jo ikke billige boliger som sådan, ministeren står og tilbyder de her mennesker, som er nogle af vores måske økonomisk svagest stillede borgere. Så hvad er ministerens svar i forhold til at give dem en bolig, der er til at betale, hvis det, man henviser dem til, er en bolig i den private udlejningsmasse?
Kommentar:  Jeg er fuldstændig enig i, at man sagtens kan rykke nogle arbejdspladser derud, der skal bare være en god begrundelse for at gøre det. Jeg er ikke afvisende over for, at man kan flytte statslige arbejdspladser ud. Jeg synes, at herre Dennis Flydtkjær mangler at fortælle, at det faktisk er sådan, at 60 procent af de statslige arbejdspladser ligger ude i provinsen; 40 procent af de statslige arbejdspladser ligger i København. Med hensyn til de store reduktioner med den 5-procents-besparelse, herre Dennis Flydtkjærs eget parti har været med til at vedtage for at finansiere boligjobordningen, kan jeg sige, at vi er ved at få lavet en samlet opgørelse – jeg skal vende tilbage, når vi har fået den – over, hvor mange arbejdspladser der bliver reduceret, og hvor man har reduceret de statslige budgetter, men de fleste af dem er i København. I forhold til det konkrete spørgsmål om Naturstyrelsen vil jeg råde herre Dennis Flydtkjær til at spørge miljøministeren – jeg forstår så, at det er sket – for jeg har ikke nogen konkret indflydelse i ministeriet, forstået på den måde, at det er ministeren selv, der prioriterer. Men vi har selvfølgelig drøftelserne i regeringen, hvor vi prioriterer vores landdistrikter, og det er det, der er foregået her.

Svar:  Nu nævner ministeren, at cirka 40 procent af de statslige arbejdspladser ligger i København, men hvor stor en del af befolkningen bor så i København? For i forhold til det kan man jo regne ud, hvordan fordelingen er, og så tror jeg, man får et lidt bedre billede af det. Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om han ikke er enig med mig i nogle af de eksempler, som jeg nu nævner, på noget, der godt kunne flyttes ud. Et godt eksempel er Landbohøjskolen, som ligger midt inde i København, i benzintågerne, hvor der ikke er skyggen af landbrugsjord. Kunne det ikke være meget oplagt, at den blev flyttet til Jylland, hvor der er noget mere landbomiljø, hvor der er plads til ekspansion og så videre, i stedet for at den ligger midt inde i storbyen? Hvad med Søfartsstyrelsen, Miljøstyrelsen og Naturstyrelsen? Hvorfor skal Danmarks Meteorologiske Institut ligge midt inde i en storby, hvorfor kunne det ikke ligge et sted uden for storbyen? Der undrer det mig bare, at ministeren ikke vil være med til at tage initiativ til udflytning. Ministeren sagde i sin sidste replik, at der selvfølgelig skal være en begrundelse for at flytte tingene ud, men der skal vel også være en begrundelse for at flytte dem til København. Og jeg kunne forstå, at Naturstyrelsens argument er, at det er for at spare husleje, men det giver absolut ingen mening, at man sparer den billige husleje i Ringkøbing og flytter til en dyr husleje i København. Hvis det er den logik, vi skal bruge, så burde man da netop flytte den anden vej og flytte noget ud af København til Ringkøbing, fordi man netop kunne få den gode og billige husleje. Så hvis det er begrundelser, man mangler, er der masser af gode grunde til at flytte den anden vej.
Kommentar:  Jeg er enig med spørgeren i, at det er beboerne selv, der vandaliserer stedet. Det er jeg enig i, og jeg har jo også selv med egne øjne konstateret, at kvindeafdelingen er væsentlig bedre vedligeholdt, om jeg så må sige, eller i hvert fald ikke er misligholdt som mandeafdelingen. Men jeg bliver også nødt til at sige, at beslutningen om en mulig istandsættelse af mændenes afdeling på Ellebæk blev besluttet af den tidligere regering, altså at det skulle sættes i stand. Så det er ikke en ny beslutning.

Svar:  Men områdedirektør Anne Erlandsen siger jo også, at man har været oppe og kigge på forholdene, og det føler man kun er naturligt, når der kommer sådan en rapport – og at renoveringen hænger sammen med rapporten. Det er der slet, slet ingen tvivl om. Og det er bare noget andet, vi har hørt, dels da ministeren efter at have været lidt frem og tilbage, altså om det var udlændingeministeren eller justitsminister, der skulle svare på det her måske lidt ubehagelige spørgsmål, svarede, at det, som ministeren siger, ikke skulle være et rart sted at være. Nu kan jeg ikke lige huske ordvalget, men man fik i hvert fald en opfattelse af, at det sådan set var noget, der var i orden. Jeg er ikke tilfreds med svaret, og jeg spørger bare igen næste onsdag, hvis ikke ministeren svarer ordentligt.