Kommentar:  Herre Løkke Rasmussen afslører jo faktisk en temmelig stor uvidenhed om det her område. Der er stadig et optjeningsprincip. Vi vælger bare også at medtage den optjening fra andre lande, som EU-borgere kommer med. Man ved også godt, at der er en forordning, der gælder her, og det betyder faktisk, at den enkelte borger umiddelbart kan støtte ret på det. Skulle vi så imod den rådgivning, vi får fra jurister, sige: Jamen det er vi bare ligeglade med, det kan godt være, at borgerne har et retskrav her, men det er vi bare ligeglade med? Det mener jeg ikke at en regering kan. Og det er meget muligt, at Venstre synes, at det er den måde, man skal regere landet på, men det mener regeringen ikke. Danmark er et retssamfund. Når Danmark vedtager love sammen med andre lande – også love, som har direkte retsvirkning for den enkelte borger – skal vi selvfølgelig sikre, at de får den retsvirkning, der er tiltænkt. Det er meget enkelt, vil jeg sige til herre Lars Løkke Rasmussen. Jeg forstår egentlig ikke, at det ikke er det for herre Lars Løkke Rasmussen, som så gerne vil være statsminister i Danmark.

Svar:  Danmark er et retssamfund, der hviler på en folkestyretradition. Hvis en regering synes, at man ikke skal administrere efter dansk lov, så bør en regering altså initiere, at der kommer en ny lovgivning. Vi er nu over halvvejs i folketingsåret, og der er ikke fremsat noget lovforslag. Statsministeren har ikke en skygge af parlamentarisk opbakning til den linje, der er lagt i den her sag. Altså, jeg kan jo kun aflæse det i den offentlige debat, for mig bekendt har der ikke været nogen egentlige forhandlingsmøder. Men hvis jeg hører det rigtigt, er det jo sådan, at der ikke er nogen partier, der ser på den her sag fuldstændig på samme måde, som regeringen gør. Jeg synes, at det er et problem, men det synes statsministeren så ikke. Man skal bare regere landet i direkte samklang med nogle embedsmænd i Kommissionen uden inddragelse af et flertal i Folketinget. Det synes jeg ikke danskerne er tjent med. Men må jeg ikke spørge om noget helt andet? For nu har vi taget hul på et nyt år, og man begynder jo, som statsministeren var inde på, så småt at kunne se effekterne af den politik, der bliver ført. Det gælder blandt andet den økonomiske politik, som jo hviler på de reformer, som vi fik vedtaget før valget, som man gik til valg på at rulle tilbage, og som man nu har taget til sig – og godt for det, for ellers ville Danmark jo ikke være, hvor Danmark er nu. Men det er jo også på andre områder, man begynder at kunne se effekten. Lad os for eksempel se på udlændingeområdet. Der regner regeringen med at der næste år vil være 7.500 familiesammenføringer mod små 3.000 i 2011. Jeg snakker her om asylansøgere. Der er altså en stigning i antallet af familiesammenføringer. Man har fjernet starthjælpen. Man har skabt andre vilkår vedrørende vores asylcentre, og vi begynder at kunne se den samlede effekt. Den løber foreløbig op i en regning på 1 milliard kroner, der kunne have været brugt på noget andet. Og så vil jeg egentlig bare spørge, om det stopper her, altså med milliarden, eller om regeringen budgetterer med, at der skal være yderligere udgifter på det her område?