kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  I forhold til den første del vil jeg sige, at det ikke var det, jeg spurgte om. Jeg spurgte ikke ind til, hvorvidt det er godt, at vi har en styrket overvågning af, om kræftpatienterne bliver behandlet i tide eller ej. Jeg tror, de fleste synes, det er rigtig godt, at vi har fået endnu et instrument på det her område, ud af flere. Men jeg spurgte sådan meget konkret: Når det er, at en ud af fire brystkræftpatienter i Region Hovedstaden ikke kommer til inden for den lægeligt anbefalede tidsfrist, er ministeren så enig med Venstre i, at den socialdemokratisk ledede Region Hovedstaden ikke gør det godt nok, når det kommer til at sikre kræftpatienterne hurtig behandling?

Svar:  Lad mig lige starte med at sige, at jeg godt kan notere, at spørgeren så ikke har lyst til at give ros for et monitoreringssystem, der gør det muligt at handle, fordi det er den nuværende regering, der har sat det i søen. Men så vil jeg tillade mig at sige med selvros, at jeg er glad for, at vi har det. For det betyder, at Region Hovedstaden allerede, da den første monitorering var klar i maj, i juni kunne melde ind, hvad man ville gøre konkret, hvordan man ville omlægge sine arbejdsgange, så man kunne levere bedre i forhold til brystkræft, og igen som følge af den næste runde tal har øget kapaciteten, har omlagt arbejdsgange, så de her tal kommer til at se bedre ud. Det er jo det, vi skal bruge det her til, nemlig at sikre, at også borgere i Region Hovedstaden, der er ramt af brystkræft, kan blive behandlet inden for det, som vi mener er det fagligt forsvarlige og det fagligt bedste. Jeg har også svaret i et skriftligt svar, at det er Region Hovedstadens ansvar at forbedre indsatsen, og det, jeg kan konstatere med tilfredshed, er, at man gør helt konkrete ting. Og vi kan jo meget hurtigt følge, om det også får effekt, fordi vi nu har det her monitoreringsredskab, som man altså ikke havde under den borgerlige regering.
Kommentar:  Jamen lad mig starte med at sige, at jeg jo er fuldstændig enig i fremstillingen af den omfattende nedlukning af Danmark, som skete. Og da vi lukkede grænserne, sagde vi i samme skynding: Men der er nogle, som skal have lov til at komme ind i Danmark, selv når grænserne lukket. Derfor lavede vi jo en liste med anerkendelsesværdige formål. Det var jo personer, der bor eller arbejder i Danmark, herunder selvstændig erhvervsdrivende, folk med arbejdstilladelse, selvfølgelig, ægtefæller, faste samlevere, forældre, børn af en dansker og så videre Så man har sagt, at hvis du har sådan et af de her anerkendelsesværdige formål, skal du have lov til at komme ind i Danmark, selv om vi er et lukket land – eller et land, som er lukket nederst

Svar:  Det er rigtigt. Og så vil jeg godt spørge ministeren, om man har sikret sig, at de mennesker, der er med det her fly, har såkaldt anerkendelsesværdige formål, når de ankommer til Danmark og altså får lov til at blive sluset ud i samfundet, og hvorfor man ikke, når de nu kommer fra et område som Pakistan, har sikret sig, at de 14 dages karantæne bliver igangsat. For vi ser jo en kæmpe smitteudvikling fra de pågældende, der kommer med det her fly. Endelig vil jeg spørge: Er det et anerkendelsesværdigt formål at søge asyl i Danmark? Vurderer ministeren, at det er det?
Kommentar:  Det er måske for meget at forlange, men jeg vil bede herre Flemming Damgaard Larsen om en lillebitte smule tålmodighed. Jeg tror, at vi også her i salen har drøftet det før. Jeg er nu i gang med de forberedende øvelser til at indføre en betalingsring. Jeg forstår godt, at vi tilsyneladende, som det i hvert fald står lige nu, er politisk uenige om det. Men det, jeg går i gang med nu, er at diskutere det her med berørte parter. Det er også fuldstændig klart, at for at det her skal kunne blive en succes, skal folk selvfølgelig kunne komme af med deres bil. Derfor er det her noget, som er i gang med at blive forberedt. Jeg håber, at jeg, inden det gamle år bliver alt for gammelt, kan komme med et konkret lovforslag. Så er jeg sikker på, at vi er mere konkrete i forhold til det. Jeg beder endnu en gang spørgeren undskylde mig, men så lang tid har vi heller ikke arbejdet med det her, og derfor vil det være halsløs gerning at kaste sig ud i at være konkret på det her område. Jeg er i gang med de forhandlinger, der skal føre frem til et helt konkret svar til spørgeren.

Svar:  Jeg vil lige vende tilbage til ministerens svar, hvori der også indgik, at der er etableret en række parkeringspladser, blandt andet ved stationen i Roskilde. Nu kender jeg Roskilde Station ret godt. Der kommer jeg hver dag. Det er rigtigt, at der er bygget et lille antal – jeg tror, det er fem-seks stykker – men der er behov for langt flere, og der er blevet taget et større antal fra i samme tidsrum til brug for ekstra cykelparkeringspladser, som der også er et stort behov for. Så den oplysning om, at der er bygget ekstra parkeringspladser ved Roskilde, er både rigtig og forkert. Den er forkert i forhold til de pendlere, der kommer hver dag og ikke kan finde en parkeringsplads. Derfor vil jeg så spørge: Hvor langt er ministeren og ministeriet i det hele taget – for jeg ved godt, at det ikke er ministeren alene – kommet med at få etableret disse parkeringspladser, som blev aftalt i januar 2009?
Kommentar:  Jeg tror sådan set, at den forargelse, som spørgeren har, kunne jeg lige så godt have udtrykt selv. Altså, jeg er dybt forarget over, at der sidder mennesker og spekulerer i, hvordan man kan oprette skuffeselskaber og datterselskaber og så leje ud til sig selv og sidde hele tiden og have det for øje at få mest muligt ud af kommunekassen. Når man så lægger oven i det, at nogle af de her mennesker slet ikke løser deres opgaver og slet ikke hjælper eller passer eller tager hånd om dem, som de er sat i verden for at tage vare på, så er det jo for alvor, at de røde lamper lyser. Det gør de hos mig, ligesom jeg kan høre at de gør hos spørgeren. Derfor har jeg sat fuld kraft ind på at få ryddet op i det her og få tydeliggjort, hvem det er, der har ansvaret for de forskellige tilsynsopgaver. Jeg har taget kontakt til KL, og jeg har indgået partnerskabet, og der har jeg naturligvis en forventning om at de her ting kommer til at blive løst nu. Og samtidig gennemgår jeg selvfølgelig også reglerne for at se, om der er noget, der skal laves om. Men jeg vil gerne sige, at jeg tror, vi alle sammen kan være lige forargede over, at der foregår sådan nogle ting som dem her ude i kommunerne.

Svar:  Ja, og den forargelse retter sig jo mod dem, som udnytter systemet. Men jeg vil egentlig også gerne spørge lidt til kommunernes rolle og det, at der ikke sidder nogle folk i landets mange, mange kommuner og kontrollerer, hvad vores skattekroner egentlig går til. Jeg synes, det er dybt frustrerende, når man generelt hører kommunerne jamre over dårlig økonomi. De vil have mere og mere, for de kan ikke få det til at løbe rundt, men det viser sig, at de måske har nok penge i kassen, de bruger dem bare forkert, og de kontrollerer ikke, at de penge, de har brugt, bliver brugt på det rigtige. Der vil jeg godt høre, om minsteren ikke kan give mig ret i, at kommunerne sjusker i forhold til den forpligtelse, de har til at føre regnskab. Det var jo altså aldrig gået i en privat virksomhed, kan man sige. Derfor synes jeg, det er interessant at høre om kommunerne – ud over dem, som har en dårlig moral, og som snyder og bedrager og alt muligt andet i forhold til de her sarte sjæle – for de lever simpelt hen ikke op til det ansvar, der er pålagt dem.
Kommentar:  Jeg kan jo i hvert fald langt hen ad vejen godt fornemme den store bekymring, der er, især lokalt, i øjeblikket i Nordjylland i forhold til den aktivitet, der foregår, men jeg må også sige, at jeg synes, det er vigtigt, at man holder sig til fakta i den her debat, og hvad det rent faktisk er, der i øjeblikket foregår. Det er meget vigtigt at understrege, at der endnu ikke er anmeldt en efterforskningsboring med brug af frackturering, og i det øjeblik den måtte komme, skal der jo foretages en grundig VVM-undersøgelse forud for, at der eventuelt kan gives tilladelse til at bruge den her teknologi. Og der er det selvfølgelig afgørende for mig – og det er derfor, at jeg har valgt at løfte kompetencen ind i Miljøministeriet – at det bliver foretaget efter alle kunstens regler, og at vi får belyst de forhold, som er relevante i den sammenhæng. Så det er baggrunden for, at jeg har løftet kompetencen ind, nemlig fordi jeg selvfølgelig er interesseret i og optaget af, at det her sker på den fagligt mest velfunderede måde, og der mener jeg, at Miljøministeriet er det bedste sted for det at ligge.

Svar:  Noget af det, vi er allermest stolte af i Danmark, er jo vores drikkevand. Vi behøver ikke at rense det, for vi har noget meget rent drikkevand, og det er vi rigtig glade for. Vi prøver endda også at sælge det for milliarder til kineserne og andre. For det er en rigtig vigtig ressource, og noget af det, folk er meget bekymrede for, er jo: Hvad ville der ske, hvis der i det værst tænkelige scenarie ville være forurenet drikkevand? Der er jo set eksempler på det før. Jeg tror, det var i Pennsylvania i USA, hvor man fandt frackingkemikalier i drikkevand. Der skal jo igangsættes en undersøgelse af fordele og ulemper ved fracking, og ministeren har i et svar tilkendegivet, at det arbejde skal starte i maj. Er det stadig væk aktuelt, at det arbejde mellem GEUS, DCE og andre skal starte her i denne måned?
Kommentar:  Jeg går ud fra, at ordføreren fra Venstre henviser til, at vi også diskuterer Natur- og Landbrugskommissionen og vandplaner og mange andre ting, og at man mener, at vi måske skulle have ventet. Men vi har lavet en aftale med kommunerne. Vi finder det vigtigt at leve op til den aftale, vi har lavet med kommunerne, men jeg noterer mig jo også, at de ting, vi gør her, er i fin forlængelse af de tanker, der i øvrigt ligger i Natur- og Landbrugskommissionen og andre steder i forhold til at arbejde med vandløbsområdet.

Svar:  Tak. Det vil sige, at jeg skal forstå det på den måde, at det, som er taget med i det her lovforslag, er for at tilfredsstille kommunerne og ikke for at gøre tingene på den mest hensigtsmæssige måde?
Kommentar:  Tak for det, og tak for, hvad jeg faktisk oplever som en positiv besvarelse om, at hvis der er ny teknologi, der kan skabe nye muligheder, og det i øvrigt er sikkert, skal vi selvfølgelig tage dem i anvendelse. Når jeg har spørgsmålet om Thisted Lufthavn med i dag, er det jo, fordi man i Thisted Lufthavn, som er beliggende nær Hanstholm Havn, netop ser de nye muligheder for at kunne etablere eksportruter for reservedele til de maskiner, man producerer i Thyområdet, kunne eksportere de fisk, der bliver landet i Hanstholm Havn, så de hurtigere er på spisebordet i Rom, eller hvor de nu skal hen, og dermed øge værdien af de råvarer og den produktion, som Danmark står for. Så vi har i hvert fald set mulighederne i det her lokalområde, som Thy og Mors i øvrigt også repræsenterer. Der er ingen, der er interesseret i at lave en løsning, der ikke er sikker. Derfor er det vel det, vi skal koncentrere os lidt om i dag: Hvornår er en løsning med gps sikker nok? Det, som er den løsning, man ønsker sig, er jo en gps-baseret landingsløsning, hvor man kan gå igennem skyerne, som ministeren helt rigtigt siger, også når vejret ikke er godt, og hvor man så via en radiomeldepligt flyene imellem på den her unicom-frekvens kan oplyse hinanden om, hvor man er. Og dermed ved man, at man ikke flyver ind i et fly, der eventuelt skulle være under skyerne. Så mit spørgsmål er selvfølgelig: Mener ministeren, at det vil være en tilstrækkelig sikker løsning, at man laver en gps-model, der baserer sig på sådan en RMZ-zone, tror jeg, den hedder – Radio Mandatory Zone – med pligt til at bruge den her unicom-frekvens? På den måde, er det flyene, der oplyser hinanden om, hvor de er, og dermed kan man med sikkerhed gå ned til sin lufthavn efter fisk eller reservedele, eller hvad der ellers skal flyves med.

Svar:  Ja, det kan man se på, hvis der er nogen, der kommer med et konkret forslag til, hvordan man håndterer sagen med en kombination af gps og radiokommunikation mellem flyene. Det er sådan, at der hos Trafik, Bygge- og Boligstyrelsen, hvor man behandler den slags, er en åbenhed over for, at man kan gøre tingene på en anden måde, hvis man kan dokumentere, at sikkerheden er i orden. Og enhver lufthavn i Danmark vil kunne sende en ansøgning til styrelsen, hvor man oplyser om, hvordan man håndterer sikkerheden, og så kan styrelsen tage stilling til, om sikkerheden er håndteret, som den skal være. Styrelsen behandler for øjeblikket tre ansøgninger om gps-anflyvning, men ikke en fra Thisted Lufthavn. Men også Thisted Lufthavn vil kunne sende en ansøgning, hvor man dokumenterer, at man har styr på sikkerheden, og så må styrelsen se på det.
Kommentar:  Socialdemokratiet er en del af kredsen bag aftalen om initiativer på boligområdet, som bekæmper parallelsamfund. Som boligminister er jeg ansvarlig for at omdanne de udsatte almene boligområder til velfungerende bydele. Jeg er derimod ikke ansvarlig for beskæftigelsesområdet. Det er min kollega beskæftigelsesministeren. Så hvad angår spørgsmålet om konsekvenserne af midlertidig børnetilskud i forhold til de økonomiske gevinster ved at arbejde, må jeg henvise til beskæftigelsesministeren. Men på boligområdet kan jeg sige, at initiativerne i parallelsamfundsaftalen skal bidrage til at sikre en mere blandet beboersammensætning, og der er også fokus på at nedbringe koncentrationen af beboere uden for arbejdsmarkedet. Derfor er der indført krav om fleksibel udlejning i udsatte boligområder, som giver folk med et fast job eller folk under uddannelse fortrinsret til en ledig bolig. Kommunerne må heller ikke længere anvise boligsøgende på overførselsindkomst til udsatte boligområder. Endelig er der indført forbud mod, at kontanthjælpsmodtagere kan flytte ind i de 15 mest udsatte boligområder. Jeg er af den opfattelse, at det kan være skadeligt for børns muligheder for en fremtid med uddannelse og beskæftigelse, hvis de vokser op i fattigdom i et udsat boligområde. Afskæres børn fra at deltage i sociale arrangementer og fritidsaktiviteter, fordi forældrene ikke har råd til at betale selv små beløb for deltagelse eller udstyr, indgår de ikke i fællesskaber med børn fra andre samfundsgrupper, som kunne være gode rollemodeller i forhold til skolegang og uddannelse. Det øger risikoen for udvikling af parallelsamfund, hvilket vi netop arbejder for at bekæmpe.

Svar:  Bekymringen for os er jo stadig væk det her med, at det får en negativ indvirkning på ghettoområderne. Men det, at vi får flyttet flere fra offentlig forsørgelse til selvforsørgelse, og at vi får flere børn, der har forældre, der går på arbejde, så man får en rytme, er noget af det, vi ved, når vi hører skolelederne i områderne, virker. Den her rytme, der kommer, når man har en hverdag, hvor man står op til, at mor og far skal på arbejde, betyder noget. Derfor har jeg brug for at høre ministeren: Hvordan tror ministeren at ghettolisterne kommer til at se ud, når de bliver opdateret? Tror ministeren, at der vil være flere på offentlig forsørgelse i de her områder eller færre?
Kommentar:  Nu er det jo så ikke alene Lars Krarup, borgmesteren i Herning, der har rettet sine kanoner mod finansministeren, for det gør Koldings borgmester, Jørn Pedersen, som også er en fremtrædende Venstremand, også. Han siger direkte: Jeg vil meget gerne give ham – det må man forstå er finansministeren – en invitation til at komme til Kolding og opleve den kommunale virkelighed, for han har åbenlyst ikke forstået den kommunale udfordring. Hvordan føles det som landets finansminister med alle disse tunge byrder på sine skuldre – som man må forstå at finansministeren står med – at han har et borgmesterkorps i Venstre, der siger, at han er arrogant og ikke har forstået, hvordan virkeligheden hænger sammen? Jeg vil bare sige, at jeg personligt ikke opfatter finansministeren som arrogant. Vi kan være uenige om, hvordan virkeligheden hænger sammen, men det her er jo partifæller, der retter en så hård kritik, og det er folk, som finansministeren vel lytter til. Så hvilket indtryk gør det, når Koldings borgmester siger, at finansministeren har mistet grebet om virkeligheden, samtidig med at Hernings borgmester siger, at finansministeren er arrogant?

Svar:  Det siger mig jo først og fremmest det, at der er en opgave i at forklare, hvordan tilstanden er i den offentlige økonomi. Det, at vi mister mange milliarder på grund af de lave oliepriser, betyder, at vi går glip af mange milliarder i skatter og afgifter, og at der ikke er penge, jeg bare kan tage op af skuffen. Og der må jeg jo så konstatere, at jeg har en stor opgave i at forklare og prøve at vinde forståelse for, at der ikke er frie penge, og at der ikke er mulighed for bare at sige, at så slår vi gækken løs. Og jeg ved godt, at det ikke handler om at slå gækken løs, og at der er et reelt pres på kommunerne. Men det er der altså på alle sektorer i den offentlige sektor. Det er der på regionerne, fordi medicinen bliver dyrere og dyrere og behandlingsmetoderne bliver dyrere og dyrere, det er der på kommunerne, blandt andet nu, fordi der kommer så mange asylsøgere, men det er der så sandelig også på staten, der mister indtægter, og som jo også får mange ekstra udgifter i forbindelse med de mange asylansøgninger.
Kommentar:  Tak, formand. Spørgsmålet lyder: Er det ministerens vurdering, at de massive nedskæringer i kommunerne, for eksempel 150 million kroner i Køge, vil betyde en bedre velfærdsservice eller en dårligere velfærdsservice for Køges borgere?

Svar:  Igen kan jeg ikke dy mig for at påpege, at spørgsmålet nok mere hører hjemme hos finansministeren eller indenrigs- og sundhedsministeren. Men igen vil jeg da gerne svare på regeringens vegne. Jeg ved ikke, hvordan eventuelle besparelser i Køge Kommune blev udmøntet. Så hvordan det vil påvirke velfærdsydelserne, kan jeg ikke sige noget om. Det centrale for mig er, at udmøntningen sker inden for rammerne af gældende lovgivning. Borgerne skal med andre ord have den service, som de har krav på. Det står klart, at kommunerne under et har haft væsentlige budgetoverskridelser i 2009, og det er de enkelte kommuner, hvis de opfører sig ansvarligt, selvfølgelig nødt til at arbejde på at få rettet op nu. Med regeringens udspil til rammerne for 2011-2013 står kommunerne over for nogle ændrede økonomiske rammer i de kommende år. Det bliver ikke nogen let opgave at leve op til. Men en del af løsningen er at udnytte de eksisterende ressourcer mere effektivt og blandt andet også lære af hinandens gode eksempler. Som jeg har sagt flere gange, er de dyreste løsninger ikke nødvendigvis de bedste løsninger, når borgernes behov skal imødekommes. I den sammenhæng har regeringen og Kommunernes Landsforening jo også allerede i 2008 med gensidighedsaftalen forpligtet sig til, at der i perioden 2009 til 2013 skal frigøres i alt 5 milliard kroner til borgernær service. Der er altså enighed om, at der er penge at hente ved at digitalisere, anvende nye velfærdsteknologier og nedbringe sygefraværet.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 108 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Værsgo, herre René Gade, Alternativet.
Kommentar:  Jeg kan helt godkende den dagsorden for drøftelserne, som herre Morten Marinus her lægger frem, og som jo også passer meget godt med det oplæg, som Dansk Folkeparti præsenterede den seneste sommer, jeg tror det var i august, og som jeg selv tog venligt imod. Jeg kan helt godkende den emneliste og er jo også uhyre opmærksom på, at danske medier, som repræsenterer den skrevne presse, synes, at Danmarks Radio går aviserne i bedene, når det gælder deres onlineservice. Så jeg er med på dagsordenen, som her bliver beskrevet, og jeg kommer som sagt med et oplæg her i løbet af denne vinter.

Svar:  Endnu en gang tak. Jeg tror, det er vigtigt, når vi har de her debatter om public service-medierne i Danmark, at vi også efterfølgende – når man har lavet en aftale, et forlig – klart får nedskrevet, hvad det så egentlig er, man har aftalt, og hvad det er, man forventer af public service-virksomhederne i Danmark, herunder selvfølgelig Danmarks Radio, som er den største modtager af licenskronerne. Hvad er ministerens holdning til, at DR nu har været ude at sige, at de vil spare på de regionale stationer, når det faktisk står i aftalen, at disse helst skulle frigøres for besparelser, altså i forhold til det seneste medieforlig?
Kommentar:  Altså, virkeligheden er jo den, at hvis man ser på, hvad der er sat i værk de sidste 6 måneder, kan man se, at der er iværksat en hel række initiativer for lige nøjagtigt at imødegå det her problem. Der er etableret et systematisk samarbejde på operativt niveau mellem Røde Kors, Rigspolitiet, Nordsjællands Politi og Udlændingestyrelsen om de her problemer. Der vil være styrket adgangskontrol på Center Sandholm. Der vil være styrket egenkontrol af Røde Kors, altså på og omkring centeret. Der vil være øget brug af videoovervågning, og der vil også være mulighed for at indføre elektroniske nøglekort til værelserne, for der har vi også set at der skulle være et problem. Der vil løbende være politiaktioner og øget tilstedeværelse, og der vil i øvrigt være en mere målrettet indkvartering af asylansøgerne, således at vi helt generelt får en centerstruktur, som bliver sådan, at dem, der har behov for asyl, skal være her, og at de skal modtages på modtagecentre, mens dem, der ikke har noget opholdsgrundlag, skal på udrejsecentre. Samtidig er der lavet en fast track-ordning mellem Københavns Politi og Københavns Byret, som sikrer, at folk, der ikke har noget opholdsgrundlag, kommer hurtigst muligt ud af landet.

Svar:  Men problemet er jo, som jeg også nævnte i mit første spørgsmål, at mange af de initiativer, som ministeren nu nævner, ikke løser det grundlæggende problem. Altså, vil ministeren for eksempel gøre det nemmere at udvise kriminelle asylansøgere? Jeg er med på, at der er muligheder for at udvise dem i dag. Vil ministeren sørge for, at det bliver nemmere at udvise kriminelle asylansøgere, og at politiet kan blive mere effektivt med hensyn til at udvise kriminelle asylansøgere? Vil man tage nogle initiativer der? Vil man tage nogle initiativer, hvor man for eksempel opretter særlige centre, hvor de pågældende personer, som man ved skaber ballade, som man ved begår kriminalitet, kan være, og hvor de, hvis ikke de kan udvises, så er under bevogtning og ikke må forlade stedet? De skal simpelt hen være der og skal ikke rende frit rundt i samfundet. Vil man det? Eller vil man tage nogle initiativer, der begrænser asyltilstrømningen til Danmark? Vil man det? Det er nogle af de forslag, vi har fra Dansk Folkepartis side, og de vil løse problemet, de vil kraftigt minimere problemet. De initiativer, som ministeren her lister op, tager ikke grundlæggende fat om det problem, der er, nemlig at der kommer rigtig mange asylansøgere til Danmark, og at der desværre er nogle af dem, som misbruger vores asylsystem til at begå kriminalitet.