kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak for det, og tak for den meget faktuelle gennemgang som svar på mit spørgsmål. I forbindelse med at jeg stillede spørgsmålet, blev det fra ministeriets side anført, at man ønskede spørgsmålet stillet til socialministeren i stedet for. Det afviste jeg, og det gjorde jeg, fordi de tiltag, vi her taler om, jo er iværksat af regeringen og beskæftigelsesministeren med henblik på at øge beskæftigelsen. Jeg kunne måske mene, at der var andre tiltag end at gøre folk fattigere, som ville øge beskæftigelsen, men jeg accepterer og anerkender, at en lang række økonomer er af den opfattelse, at hvis man øger menneskers økonomiske incitament til at tage et arbejde, vil flere komme i arbejde. Det anerkender jeg. Men jeg vil samtidig sige, at beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Beskæftigelsesministeriet og Finansministeriet viser, at der er en meget lille beskæftigelseseffekt af eksempelvis kontanthjælpsloftet. Og det er jo det, man må tage i betragtning, når man skal besvare mit spørgsmål om, hvorvidt man mener, at beskæftigelseseffekten af eksempelvis kontanthjælpsloftet, altså 100 personer, står mål med det antal af fattige, som i hvert fald Arbejderbevægelsens Erhvervsråd mener bliver konsekvensen af de her tiltag. Synes ministeren, at det er fornuftigt at indføre kontanthjælpsloftet med den konsekvens, som det får med øget fattigdom for en lang række mennesker, når beskæftigelseseffekten begrænser sig til 100 personer?

Svar:  Ja, vi mener naturligvis, at det er et fornuftigt forslag, vi fremsætter her. Og gør vi, fordi vi sikrer, at der i indkomsten er et lille, men logisk bånd mellem, hvad man har, når man arbejder til overenskomstmæssige mindstelønninger, og hvad man får, når man bliver forsørget af det offentlige på kontanthjælp. Det er ikke noget bredt bånd, men det er et bånd, som sikrer, at det kan betale sig at arbejde, og som sikrer, at man altid har en gevinst ved at tage et job, når man har en arbejdsevne. Og med de rådighedsbeløb, der er tale om, vil jeg ikke anerkende, at vi skaber fattigdom.
Kommentar:  Efter min klare opfattelse ligger der ikke milliarder og samler støv rundtomkring i regeringskontorerne. Jeg vil sige, at jeg er stolt over, at vi som land leverer på FN's målsætning, og en stor del af min opgave er at overbevise andre lande om at gøre det samme. Vi er et ud af kun fem lande, som lever op til FN's målsætning, så det er mit mål at gøre, hvad jeg kan, for at overbevise andre lande, herunder også de store økonomier, om, at de skal levere yderligere. Så forstår jeg indirekte på spørgeren, at Det Radikale Venstre ønsker at levere mere i udviklingsbistand, og det er jo et valg, man træffer. Men jeg må så bare spørge herre Kristian Hegaard: Hvor skal pengene komme fra? Mig bekendt, jævnfør blandt andet det topmøde, der fandt sted i rød blok i går ...

Svar:  Tak for det. Det er fuldstændig rigtigt, at Radikale har nogle prioriteringer, der gør, at vi gerne vil øge udviklingsbistanden. Det er fuldstændig rigtigt hørt og læst, og efter vores opfattelse ligger der helt klart en milliard og venter som følge af færre asyludgifter. Så hvad gør regeringen sig af tanker, når eksempelvis seniorforsker og ekspert i udviklingsbistand, Lars Engberg, siger: Hvis pengene holdes i venteposition, bliver pengene brugt mindre effektivt? Hvorfor venter man på en eller anden model? Hvorfor skal børnene vente på hjælp?
Kommentar:  Nej, det mener ministeren ikke. Jeg vil meget gerne på al mulig måde meget klart og meget tydeligt tage afstand fra shariaråd, og jeg mener selvfølgelig ikke, at borgernes rettigheder skal svækkes med udgangspunkt i religiøse retslige principper. Vi har religionsfrihed i Danmark, og det synes jeg vi skal værne om, men den danske lovgivning skal efterleves, og vi skal ikke have tilstande, hvor der er borgere, der lever efter forskellige retsprincipper alt afhængigt af deres religiøse tilhørsforhold.

Svar:  Så er mit spørgsmål: Når vi ser rapporten »Ung i 2011 – nydanske unges oplevelser af social kontrol, frihed og grænser« og læser den store rapport igennem – jeg har kun printet et par sider – så får vi et meget tydeligt billede af, at integrationen i hvert fald ikke er fremmet, og at de unge piger er skrækslagne for, at deres familie skal gå ud og om ikke udøve vold så i hvert fald sætte meget skarpe grænser og frihedsberøve dem, hvis de vælger en samlever selv, eller hvis de får en ung kæreste. Det er unge mennesker. Det er unge mennesker fra 15 til 20 år, som er blevet spurgt, og man går ind og differentierer meget, med hensyn til hvilken etnicitet pigerne har, altså om de er efterkommere af indvandrere eller indvandrere til Danmark. Når det er sådan i 2011, må det dog vække den tanke, at der er noget, der i hvert fald ikke har fungeret med hensyn til integrationen. Så er det bare, jeg gerne vil have en præcisering fra ministeren. Kunne vi ikke godt gøre det tydeligere, også på skolerne, af hensyn til integrationen, at sådanne imamråd ikke er et ønske?
Kommentar:  »I sidste ende har vi ikke andre steder at tage pengene fra end vores ramme til sundhedsområdet«, udtaler ministerens partifælle, regionsrådsformand i Region Midtjylland. Kan ministeren ikke lige forklare mig, Folketinget og hans partifælle i Region Midtjylland, hvor pengene skal tages fra, hvis de ikke skal tages fra rammen til sundhedsvæsenet?

Svar:  I første omgang kan jeg jo starte med at minde min partifælle i Region Midtjylland om, at der med den nye regionsaftale er et markant større løft af sundhedsvæsenet, end der har været i de forgangne fire økonomiaftaler under den daværende regering. Det andet, jeg kan fortælle min partifælle i Region Midtjylland, er, at der ikke vil komme en meromkostning eller en yderligere regning, hvis man i Region Midtjylland bliver dygtigere til at nedbringe sygefraværet, sådan at man ikke kommer til at opleve en forlængelse af arbejdsgiverperioden. Det er jo det, der er hele humlen i forslaget: at vi ønsker, at arbejdsgivere, hvad enten de er offentlige eller private, skal gøre endnu mere for at forbedre arbejdsmiljøet og for at forebygge, at deres ansatte er langtidssyge.
Kommentar:  Altså, ministeren tager jo fejl. For der er rent faktisk, når man ser på det, ikke et stort problem med, at det ikke kan betale sig at arbejde i Danmark. Der er en forsvindende lille gruppe, for hvem det matematisk set ikke kan betale sig at arbejde, og alligevel er der ud af den gruppe 93 procent, der gør det, fordi arbejdet bidrager med så meget mere end kun det økonomiske. Men når man hører ministeren, kan man jo få det indtryk, at det er en stor fordel for alle de her mennesker på kontanthjælp, at man nu går ind og sætter et loft over deres ydelser og skærer i deres ydelser. Men det er jeg ikke sikker på at de selv og deres familier nødvendigvis vil føle. Men når nu beskæftigelseseffekten kun er på 100 personer – hvad den tidligere spørger også fik bekræftet – hvordan hænger det så sammen med, at ministeren får det til at lyde, som om alle de her mennesker, der i dag befinder sig på kontanthjælp, vil vælte ud og finde job alle mulige steder, samtidig med at ministeren heller ikke for alvor svarede på mit spørgsmål, nemlig om man regner med, at det her kommer til at øge den økonomiske ulighed, eller det ikke gør?

Svar:  Min vurdering er, at det her vil bidrage til den øgede økonomiske sundhed til glæde for alle mennesker og til glæde for deres børn. Det her er sådan set også en videreførelse af den tidligere regerings spor med henblik på at sikre en højere grad af nærhed imellem de mennesker, der er under offentlig forsørgelse, og arbejdsmarkedet, altså for den del af deres arbejdsevne, som de er i stand til at nyttiggøre og få en almindelig indkomst ud af. Det er det bedste for dem selv, det er det bedste for deres børn, det er det bedste for Danmarks økonomi, og vi kan ikke gøre noget bedre for at hindre økonomisk ulighed, end at børnene får en god chance.
Kommentar:  Det er i det her tilfælde for sent, når først problemet er der. Det er et af de få tilfælde, hvor vi i Dansk Folkeparti faktisk rigtig, rigtig nødig vil stå i fremtiden og sige: Hvad sagde vi? Vi prøver med en fremstrakt hånd at imødegå problemerne, inden de opstår. Men vi må jo bare erkende, at vi i stedet for en integrationsminister har en parallelminister, og det er jeg rigtig ked af.

Svar:  Det må jeg sige at jeg synes er en lidt skuffende udtalelse, i og med at jeg faktisk har lavet stort set alle aftaler med Dansk Folkeparti.
Kommentar:  Jeg kunne godt tænke mig, at Socialdemokratiets ordfører ville forklare, hvorfor man alligevel ikke indfrier det valgløfte, man kom med. Altså, hvorfor er det kun noget af det? Nu har man jo ligesom skubbet det her i 3 år, i forhold til hvad man lovede, og så kommer man jo ikke i mål med det, man lovede. Det vil jeg egentlig gerne have et svar på. Så kunne jeg også godt tænke mig at vide, hvor mange arbejdspladser der kommer ud af det her forslag, og hvilken gavnlig effekt det har på danskernes lyst til at arbejde mere. For jeg ved ikke, om det er det her forslag, der skal betragtes som noget, der fremmer vækst og beskæftigelse; vi har i hvert fald ikke set andre ting fra regeringen i den her finanslovsaftale.

Svar:  Jamen det er jo en næsten rørende omsorg, som man forstår man skal føle fra Venstres ordførers side, og tak for det. Jeg vil sige, at det forslag, vi lægger frem, er jeg glad for bliver til virkelighed nu. Har der været forhandlet om det tidligere? Ja, det er vel ikke nogen hemmelighed, at der har været det. Det er ikke noget, Venstre har haft nogen lyst til at være med til at indgå en aftale om. Og som jeg sagde i min ordførertale, lærer jeg nok aldrig helt at forstå Venstres modvilje mod noget af det, der er helt grundlæggende i det danske samfund, nemlig at mennesker organiserer sig for at skabe et bedre arbejdsliv for sig selv og for andre. Og det er jo det, der er kernen her. Det her er det bedste værn, altså at sørge for, at vi har en stærk fagbevægelse, at vi har de kollektive modeller, vi har i Danmark. Og det er det bedste værn mod social dumping, mod, at der er nogen, der slår bunden ud af det danske arbejdsmarked, mod arbejds- og lønvilkår, som man ellers for årtier siden har kæmpet sig væk fra. At Venstre har den modvilje mod det, efterlader i hvert fald mig med en tvivl om, hvor meget man skal lægge i, at herre Claus Hjort Pedersen, tror jeg det var, for nogle år tilbage kom til at drømme om muligheden for at konkurrere med tyske lønninger. Og jeg vil bare sige, at det aldrig nogen sinde kommer til at stå på Socialdemokraternes program at nærme os en tilstand, hvor man kan være »arm trotz Arbeit«. Og det er det her altså med til at sikre os imod. Måske er det det, Venstre mener der skal til. Det synes jeg er en uhyggelig vision.
Kommentar:  Der er jo på finansloven også i BO-årene afsat en reserve, som skal træde i stedet for globaliseringsaftalen. Det håber jeg at ordføreren er opmærksom på. Der er jo ikke taget stilling til udmøntningen af den reserve, men der er opført på BO-årene på finansloven en reserve netop til, at man kan diskutere, hvad der skal ske efter globaliseringsaftalens udløb. Der ser jeg meget frem til de forhandlinger, vi skal have til efteråret om udmøntningen deraf. Så vil jeg bare sige, som jeg også sagde før i mit spørgsmål til ordføreren, at vi i modsætning til den tidligere regering har finansieret det øgede optag, der har fundet sted, og at den tidligere regering jo havde efterladt tæt på en milliardregning for det øgede optag. Så der tror jeg nok at vi har vores på det tørre.

Svar:  Så det skal forstås sådan, at også i det her tilfælde bryder regeringen sit eget forsigtighedsprincip, og pengene skal først findes senere ved forhandlinger i forbindelse med finanslovforliget.
Kommentar:  Tak. Altså, jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen, for hvis man virkelig mener, at det er rigtig vigtigt, at de studerende, der kommer til Danmark, er de bedste og de mest ressourcestærke, sådan at vi kan videreudvikle vores uddannelsessystem, så Danmark kan stå sig godt som et sted, hvor udenlandske studerende kan komme og studere, fordi der netop er høj kvalitet i uddannelserne, hvordan kan det så være, at det lige præcis er det krav, der handler om, at man skal sørge for, at de er i stand til at forsørge sig selv, man ikke kan støtte? For der er vel ikke noget helt ekstremt urimeligt i at antage, at et beløb på cirka 5.000 kroner om måneden nok er det, der passer meget godt med, hvad der skal til, for at man er i stand til at forsørge sig selv, mens man for eksempel studerer i Danmark. Er det helt væk fra fru Astrid Krags univers at se logikken i, at når vi sorterer nogle fra, som ikke er rigtige studerende, så vil det jo også være sådan, at dem, der så kommer, har bedre forudsætninger for at være med til at løfte de uddannelser, vi har i Danmark, og sådan set tiltrække flere udenlandske studerende?

Svar:  Jeg må starte med at sige til herre Martin Henriksen, at jeg altså bliver nødt til at sige, at jeg ikke tror, man nødvendigvis kan afgøre, hvem der er de bedste studerende, ud fra, hvem der har den største pengepung. Jeg er helt med på, at vi skal kræve selvforsørgelse, men det vil være en meget forsimplet tilgang at sige, at de bedste og mest ressourcestærke også er dem, der er i stand til at deponere flest mulige penge på en lukket konto. Så må jeg bare spørge igen til det sidste: Er det ikke rigtigt forstået, at med det her lovforslag skal det altså være en bankkonto med en spærring, dermed forstået, at det altså ikke er en bankkonto, man kan bruge til at dække sine løbende leveomkostninger? Er det mig, der har misforstået lovforslaget, eller er det ikke rigtigt, at det bliver slået fast, at det skal være en konto med en spærring?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 64 (S, DF, EL, ALT og SF), imod stemte 33 (V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Hvis jeg skal tillade mig at konkludere lidt på vores debat, må jeg sige, at jeg står lidt med en usikkerhed omkring mulighederne for kontanthjælpsmodtagere og om den melding, jeg kan give tilbage til Rosenbedet om det. Men jeg tænker også, at nogle af tingene er mulige inden for kommunens rammer på det område i dag. Den anden del vedrører så førtidspensionisterne, og den er jeg meget mere fortrøstningsfuld over for. Det er også godt, at ministeren på TV 2 Midt-Vest jo allerede har lovet, at man vil kigge på, om man kunne skabe en dispensation til Rosenbedet. Det hører jeg næsten der bliver sagt, selv om ministeren er så venlig at sige, at han afventer parterne.

Svar:  Jeg kan kun svare bekræftende, at det er udtryk for min vurdering her.
Kommentar:  Mellem linjerne af det, spørgeren kommer ind på, fornemmer jeg også lidt en interesse, som nok kunne tolkes derhenad, at der er basis for at lave den slags aftaler i form af brede politiske aftaler. Og det er selvfølgelig, synes jeg, på alle mulige måder fornuftigt. Især fordi jeg er meget optaget af, at vi finder løsninger, som ikke bare er for 1 år frem, men som rækker længere ud i tiden. Spørgeren spørger ind til, om det er en forlængelse af afgiftsfritagelsen. Det er selvfølgelig en af de modeller, der er i spil, og som kan være i kombination med en gradvis indfasning i det almindelige afgiftssystem – en kombination af de to eller det ene eller det andet. Men som sagt er vi ikke nået til vejs ende med det og kan endnu ikke fremlægge et endeligt forslag.

Svar:  Det interessante i det, ministeren siger, er, at hvis man kører videre med en afgiftsfritagelse, ligger der et mindreprovenu på 400 million kroner næste år, 500 million kroner i 2017 og 700 million kroner i 2018. Det er trods alt noget af en regning, og når ministeren nu taler, som han gør, så må ministeren vel også have gjort sig nogle overvejelser om, hvordan den regning skal samles op. Det vil jeg håbe ministeren kan løfte sløret for. Hvad er det, regeringen påtænker at bruge som finansiering til en fortsat afgiftsfritagelse eller lempelse, som jeg kan forstå at ministeren nu skruer ambitionsniveauet ned til?
Kommentar:  Tak for det. Alt det, ministeren siger, er jo rigtigt, hvad angår de tiltag, der er lavet, stramninger og så videre Jeg tror, det var forrige år, Kraks Fond udgav den der »30 års ghetto-indsats er slået fejl«, og samtidig med det er der lavet en ghettopakke cirka hvert femte år, men til trods for alle de ghettopakker og alle de stramninger, der er lavet, er der altså væk stadig massive problemer, både økonomisk og kulturelt, og nu har vi så den her fremskrivning til 2060, der viser, at ikkevestlig indvandring vil fordobles. Hertil kommer, at andelen af muslimer, der mener, at Koranens ord skal følges hundrede procent, er steget. Vi står jo over for nogle meget massive problemer til trods for alle de stramninger, vi har lavet.

Svar:  Ja, vi står stadig væk over for en række problemer, og det er derfor vigtigt, synes jeg, at vi kører videre ad det spor, som vi nu har lagt. Vi er jo ved at gøre op med årtiers, må man sige, fejlslagen integrationspolitik, hvor man reelt ikke har turdet stille krav til folk, og det er klart, at det får vi ikke ændret fra den ene dag til den anden. Men jeg synes, det er opløftende at se, at flere forsørger sig selv. Siden vi kom i regering, er der 44.000 udlændinge med ikkevestlig baggrund, der er kommet ud på arbejdsmarkedet – 44.000. Og man må sige, at det i hvert fald er et sted, hvor man bliver udfordret også på værdisættet, for det er blandt helt almindelige danskere. Men når det er sagt, så er der mildt sagt stadig væk et stykke vej.
Kommentar:  Der er ikke noget, der er skjult. Det er sådan set helt åbent, at vi ønsker at sætte en elafgift nederst En meget stor del af det, man betaler for i dag, når man tænder for sin stikkontakt, er afgifter. De afgifter, tariffer og moms, der lægges på, er faktisk en større del end udgiften til selve produktionen af strømmen, og vi synes, godt hjulpet af sagkundskaben, at man kunne få en bedre balance ved at sætte den afgift nederst Giver det gevinst til borgerne? Jo, det gør det. Det har jeg ikke noget problem med at sige åbent og ærligt. En lavere afgift er en gevinst til borgerne. Det er nemlig sådan med elafgiften, at den vender den tunge nedad. Den rammer altså dem, der har de små indkomster, hårdest, så i forhold til at få et samfund, der er mere lige, er det en ganske glimrende afgift at lette. Det synes vi fra regeringens side er en god idé, men jeg ærgrer mig over, at Socialdemokratiet ikke bakker det op.

Svar:  Socialdemokratiet har jo tit bakket op om ændringer på det grønne område, som også har været til gavn for den enkelte borger, og her er PSO-aftalen et glimrende eksempel, og oven i købet er det, som ministeren vil vide, et konkret tiltag, som blev udtænkt i SR-regeringens tid. Når det er sagt, må jeg bare spørge helt basalt: Kan ministeren her i Folketinget sige, at der ikke ligger nogen modeller på regeringens bord, som ville kunne opnå de samme gevinster ved at sænke afgifter, uden at det ville påvirke råderummet, altså neutrale modeller til at ændre afgifter og tilskud?
Kommentar:  Jeg er ikke ekspert i østeuropæiske fængsler, så jeg vil ikke sige, at niveauet skal helt derned. Men jeg synes, det er fair nok, at man kigger på at bringe niveauet nederst For vi har jo set, at der har været artikler fremme, hvor det er blevet beskrevet, at for nogle er det slet ikke et problem at komme i et dansk fængsel, for de får tilmed nogle penge, som de kan sende tilbage til familien derhjemme. Og når nu landets justitsminister står på Folketingets talerstol og argumenterer imod højere fængselsstraffe til kriminelle udlændinge, fordi det er for hyggeligt at være i et dansk fængsel, altså, så kunne det godt være, at vi måske skulle give det en tanke at gøre det lidt mindre hyggeligt. Det vil jeg sige.

Svar:  Jeg tror, herre Martin Henriksen og jeg snart skal på fængselstur sammen, for mit indtryk, da jeg sidst var på sådan en tur, var altså, at det netop ikke var hyggeligt. Men jeg bliver nødt til at spørge herre Martin Henriksen: Er det så sådan, at den her niveausænkning, vi er ude i, skal gælde alle indsatte i danske fængsler uanset etnicitet og uanset nationalitet? Skal det bare være dem alle sammen over en kam, lige meget hvilken straf man har fået? Eller skal det være sådan, at vi diskriminerer, så det kun er dem, der kommer med en anden nationalitet, der skal have det rigtig skidt?
Kommentar:  Det ligger både ministeren og mig meget på sinde, og derfor kan man godt komme til at bruge taletiden fuldt ud. Vi står jo bare i den, synes jeg, meget absurde situation, at danske statsborgere faktisk er ringere stillet i forhold til at have deres familie i Danmark, end for eksempel EU-borgere og flygtninge er, i hvert fald i nogle tilfælde. Jeg står her med nogle af de artikler, B.T. bragte i mandags, hvor B.T. har talt med to danskere, nemlig Kjeld Gaard-Frederiksen og Heini Bøgelund Andersen. Nu vil jeg bare læse et citat op af Kjeld Gaard-Frederiksen: »Jeg synes, jeg som dansk statsborger bør have de bedste rettigheder og ikke skal være dårligere stillet end andre. Jeg føler, det er uretfærdigt, at jeg er diskrimineret i forhold til en EU-borger. Jeg føler, det er krænkende, at jeg skal have sværere vilkår til at leve med min udenlandske familie i Danmark end en EU-borger, som kommer til Danmark.«  Jeg kan jo godt forstå, at man kan have den følelse, at det er mærkeligt, at man ikke må bo i Danmark med sin familie, men hvis man flytter fra Flensborg til Danmark, så må man gerne. Derfor er der jo mange danskere, der flytter til Flensborg eller Malmø eller en by i et helt tredje EU-land og bor dér i en periode og så flytter hjem. Så kan jeg jo ikke lade være med at tænke: Hvorfor kunne vi ikke sidestille danske statsborgere med EU-borgere og give dem de samme rettigheder? For hvis man alligevel kommer ind ved at lave det, som jeg tror B.T. kaldte Flensborgfinten – og som tidligere fodbolddommer kan jeg sige, at det ikke er en finte, jeg har hørt om før – altså, hvis man alligevel kan få lov at komme ind ved at lave det krumspring at flytte via et andet EU-land, hvorfor kan vi så ikke sidestille danske statsborgere med EU-borgere og så netop også stille de krav, som ministeren gennemgår? For det er jo ikke bare en blankocheck med den fri bevægelighed. Der er også krav dér. Skulle vi ikke tage at gøre det?

Svar:  Jeg skal prøve at gøre det kortere nu, og så kan jeg vel udligne lidt i forhold til den ekstra tid, jeg brugte i første runde, hvor jeg netop redegjorde for reglerne og sagde, at vi jo ikke bare lige kan træde ud af traktaten eller direktivet. Og hvis der er nogle, der plejer at bakke op om EU, så er det da godt nok Det Radikale Venstre og dermed også herre Andreas Steenberg.