kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg prøver en gang til: Herre Bjarne Laustsen indrømmer, at der mangler produktionsdyrlæger. Hvad tror herre Bjarne Laustsen så vil være godt: at frigive nogle fra kontrollen, så de kan komme over og deltage i det forebyggende og rådgivende arbejde, eller at suge endnu flere over i kontrollen og dermed tage nogen fra produktionsområdet? De dyrlæger, vi taler om her, er jo folk, der har interesse i og erfaring med dansk husdyrproduktion.

Svar:  Jeg har lidt svært ved at forstå, at vi, hvis der er et område, hvor der er behov for mere kontrol, så afskediger de dygtige folk, vi har. Det er simpelt hen noget underligt noget. Det kan godt være, at vi generelt mangler dyrlæger, det har vi jo gjort både i forbindelse med kødkontrol og andet – det var også det problem, som jeg nævnte – men skal man så begynde at afskedige nogle og ansætte teknikere i stedet for og dermed få en lavere standard? Så skal man indrømme det. Så skal man sige, at det er for at lave en besparelse og for at få nogle billigere folk ind, og at man så ikke ønsker nogen faglighed. Det er jo mere ærligt at sige det på den måde, synes jeg.
Kommentar:  Nu kan man jo sige, hvad man vil om adresseløse forsendelser, og man kan også tolke på mange måder. I dag er det jo efter ordningen lovligt, at vi som politikere i enhver valgkamp sender adresseløse forsendelser ud og ikke behøver respektere en nej tak-ordning. På samme måde er tidsskrifter og menighedsrådsblade fra kirker og menigheder også undtaget. Så forstår jeg godt, hvad ministeren siger om Forbrugerombudsmanden, men det er måske lidt paradoksalt, at netop Post Danmark ikke kan fritages, fordi Post Danmark jo har en forsyningsforpligtelse i hele landet, og fordi der måske netop ikke er den store konkurrence i yderområderne og det er den eneste mulighed, som borgerne har for at foretage brevforsendelse. Jeg tror ikke, det er alle borgere, der har mulighed for at finde oplysningerne på Post Danmarks hjemmeside for at finde ud af de nye takster. Har de nogle gamle frimærker liggende, synes jeg da, det er synd, at de ikke har fået nye takster oplyst, bare fordi de er med i en ordning med nej tak til reklamer fra for eksempel dagligvarebutikker. De kommer dermed til at få en bøde for underfrankering, og det synes jeg faktisk er ærgerligt. Så selv om Forbrugerombudsmanden åbenbart siger, at han mener, det er konkurrenceforvridende, så vil jeg gerne spørge ministeren, om han vil være med til at kigge på, om vi kan få Post Danmarks takstblad med ind under de her undtagelser, der altså i forvejen er.

Svar:  Der findes netop undtagelser. Altså, hvis man er tilmeldt nej tak-ordningen, modtager man forsendelser, der ikke indebærer erhvervsmæssig aktivitet. Det gælder blandt andet information fra stat, region og kommune, valgmateriale fra politiske partier, indsamlings- eller oplysningsmateriale fra velgørende foreninger og sygdomsbekæmpende organisationer samt materiale fra religiøse institutioner såsom kirkeblade. Det er fuldstændig rigtigt, at disse er undtaget. Det er altså sådan, at Forbrugerombudsmanden simpelt hen har afgjort, at Post Danmarks prisfolder ikke er en del af informationen fra det offentlige, men et led i Post Danmarks virke som erhvervsvirksomhed. Og det er altså sådan, det fremgår af loven, nemlig at Forbrugerombudsmanden har ret til at træffe den slags beslutninger.
Kommentar:  Vi vil jo, som spørgeren også ved, meget gerne vende helt tilbage til en normal situation, men så længe vi har indrejserestriktioner, bliver vi selvfølgelig også nødt til at føre kontrol med, hvem der kommer ind i landet, og sikre, at det foregår på en måde, som er til mindst mulig gene for dem, der skal færdes frem og tilbage over grænsen, og det er det niveau, vi har prøvet at ramme her.

Svar:  Ja, og så er vi jo lige præcis tilbage i den diskussion, som vi havde, tror jeg, sidste onsdag, om, at det her udelukkende er et ressourcespørgsmål, og at ministeren i virkeligheden bare ikke er indstillet på at bevilge de ressourcer, der skal til, for at skabe den normalisering, man jo udmærket kunne i området. Så har vi jo fået afdækket, at ministeren shopper lidt rundt i, hvilke begrundelser man bruger. I det ene svar er det et spørgsmål om ressourcer at give politiet mulighed for at lave stikprøvekontrol, og i det andet er det et spørgsmål om at hindre, at et større antal kommer ind i landet. Ministeren må jo ligesom beslutte sig for, hvad det egentlig er for en argumentation, man vil bruge i forhold til at fastholde, at de her grænsesteder skal holdes lukkede.
Kommentar:  Tak for svaret. Og det er jo egentlig ret godt og dejligt, at forsvarsministeren er enig med mig og Dansk Folkeparti i, at der er brug for at styrke forsvarsindustrien i Danmark og brugen af forsvarsindustrien i Danmark, og at der er brug for en ny strategi. Det, der så manglede i svaret – det kan være, at det kommer hen ad vejen, og det kan også være, at det kommer senere – er jo, hvordan vi så får sat et arbejde i gang med at bygge en ny forsvarsstrategi op. For når vi skal have en velfungerende forsvarsindustri, gør det mig lidt ondt, at vi så hører, at forsvarsindustrien i Danmark synes, at der ikke er så stor lydhørhed fra forsvarsministerens side, og at det er sværere for virksomhederne at få et møde med ministeren om emnet, end det var med tidligere forsvarsministre. Når virksomhederne har den oplevelse, er det jo et tegn på, at det virkelig er nødvendigt at sætte et arbejde i gang, hvor vi får bygget en ny forsvarsstrategi op, og at vi får lavet et samarbejde med de virksomheder, vi nu har, der er i stand til at levere produkter til det danske forsvar. For vi skal jo huske på, at hvis de føler, at de hele tiden bliver skubbet til side af forsvarsministeren, og hvem der nu sidder og styrer det i den forbindelse – det kan også være en af de her styrelser, vi har under Forsvarsministeriet, der sidder og styrer indkøb og den slags – så er det endnu vigtigere, når vi kommer i gang med arbejdet med forsvarsstrategien, at vi så bygger den op i forhold til, hvad vi skal bruge den danske forsvarsindustri til, og hvordan vi skal inddrage dem mere i samarbejdet med at få bygget et stærkt forsvar op. Og så er tiden gået i den her omgang.

Svar:  Jeg synes, at jeg oplever at have en god dialog med forsvarsindustrien i Danmark. Jeg har deltaget på møder med dem og har også været til stede på forsvarets materieldag. Det er jo rigtigt, at der lige har været nogle måneder, hvor vi ikke har kunnet besøge hinanden særlig meget – det tror jeg at alle har forståelse for. Men det ændrer ikke ved, at hvis der er nogen, der har indspark, er de meget, meget velkomne til at sende dem ind; det gælder både politiske indspark, og det gælder også indspark fra industrien. Og det håber jeg da at man vil benytte sig af.
Kommentar:  Er det ikke spørgsmål nummer S 1771? Det er på 2½ linje.

Svar:  Ja, det er, fordi Lovkontoret har beskåret mit spørgsmål, men det er ikke formandens skyld.
Kommentar:  Jeg hører faktisk en lille positiv historie her, og det er, at ministeren også tænker genopretning og måske en aktivitetspulje under genopretningen.  Nå, men musik er jo faktisk også erhverv, og derfor vil jeg også gerne lige rette det sidste lys der på, at ministeren måske sådan skulle brede lyset lidt ud og sige: Vi er nødt til at gøre noget særligt her. Det er faktisk et stort erhverv for Danmark, der er rigtig mange penge, der tjenes ind, og der er rigtig meget i handelsbalancen i virkeligheden også. Tænker ministeren også på det?

Svar:  Det gør ministeren bestemt blandt andet – okay, ja, jeg er ved at overtage det der folketingssprog – det gør  jeg  bestemt. Det er blandt andet også derfor, at vi tidligere i dag havde den her debat om ophavsretsdirektiverne. Jeg ved godt, der har været rigtig meget fokus på medierne i den forbindelse. Men den her regerings fokus på rettighedshavernes status i den her meget teknologisk hastige udviklingstid, vi er i, er jo også en måde at holde hånden under den danske musikbranche på og sikre, at den danske musikbranche – så stærk, som den er – bliver ved med at være der både i vækst og til glæde for rigtig mange.
Kommentar:  Men det er jo, fordi regeringen vælger, at der kun køres test hver 14. dag, når man er i rød zone, altså når smitten er steget. Sådan har jeg i hvert fald forstået det. Jeg synes, at man skulle gå stærkt ind i forhold til test, altså med hurtige test og hurtige svar, for så kunne man ligesom også give de ældre lov til at bestemme, at de kan få lidt flere end én besøgende i egen bolig, ikke? Det er da bekymrende, at vi har så mange ældre, som sidder og bliver ensomme. Det er ikke kun på plejehjemmene; det er faktisk også ude i egen bolig, at vi har set eksempler på, at den ældre ægtefælle, som har en dement mand eller kone, er blevet isoleret, og hvor vi har set, at der mangler tilstrækkelig hjælp og støtte.

Svar:  Ja, jeg er helt enig i, at det er bekymrende. Og derfor er der også fra mig en appel til alle pårørende om – for det er jo helt tilladt alle steder – hvis det overhovedet er muligt, at gå en tur med den ældre, og om, hvis man har en ældre i sin familie, at få organiseret besøg. Det vil sige, at man på den måde kan give den plade chokolade og holde den juletradition i hævd, men samtidig holde den afstand, der skal til, og huske afspritning og alle de andre forholdsregler. Det kan man jo sagtens gøre.
Kommentar:  Jeg vil gerne åbenbare over for Venstres ordfører, at der er behov for, at der bliver taget nogle flere skridt på det her område. Regeringen har jo selv fastsat en 100-procents-kontrol, og det er i sig selv bemærkelsesværdigt, at en bestemt produktionsform bliver udsat for en 100-procents-kontrol. Når vi har de erfaringer og har set, hvad der kommer tilbage – er man i stand til at overholde reglerne, er der grund til kritik, skal der laves nogle ting om? – kan det godt være, at der er behov for, at vi kigger yderligere på det her område. Men vi synes generelt, det er godt, at der er uddannelse på området, og derfor synes vi, at det også skal gælde for dem, der reelt passer minken til hverdag. Til det billede af, at der er en ejer, der kører rundt i en firehjulstrækker, vil jeg sige, at det sådan set ikke gør mig noget, at han gør det, for det, der er vigtigt, er, at dem, der passer minkene i det daglige, ved, præcis hvad de har med at gøre, uanset om de kommer fra Ukraine eller Nordjylland eller Fyn.

Svar:  Tak. Men i forhold til det med, om man så skal udvide det fra, at det kun er dem, der har ansvaret for minkproduktionen, det konkrete produktionssted, og så helt ud til, at det er alle, kan man spørge: Hvad nu, hvis det viser sig, at man her i første runde får løst de problemstillinger, der er – for vi er i Venstre sådan set også enige i, at der har været nogle konkrete tilfælde, vi skal have taget hånd om, for ellers var vi jo ikke kommet med det her lovforslag, det siger sig selv, så der anerkender vi på den måde, at vi skal tage hånd om det her – ved alene at målrette det mod dem, der er ansvarlige, hvorfor er det så, at Socialdemokraterne vil udvide det til at omfatte alle? For man kan jo den anden vej rundt sige, at det jo faktisk er dem, der har ansvaret, der også er ansvarlige for at sørge for at få uddannet deres medarbejdere. Det behøver vi jo ikke at lovgive om.
Kommentar:  Jeg vil sige, at jeg ikke er en del af det med satspuljen, så jeg er ikke helt bekendt med, hvad der er foregået på det område. Men det er jo fint nok, at det i hvert fald har været diskuteret der. Men så må jeg spørge: Er ministeren så bekendt med, at der faktisk har været relationer til bandemiljøet, og at der er elever, der har betalt bestikkelsespenge for deres egen sikkerhed, og at de er blevet truet med Loyal to Familia, hvis de ikke makkede ret?

Svar:  Det er jo fuldstændig forfærdende at høre. Jeg har udtalt mig mange gange om vold i skolen, og jeg mener som sagt, det er vigtigt at gøre sig klart, at der er en hverdag på de fleste skoler i Danmark, hvor man fint kan håndtere de episoder, der nu måtte være imellem elever. Og så er der de decideret voldsramte skoler, og det er der, jeg mener, vi skal have en særlig indsats og også en bevidsthed om, at den inkluderende danske pædagogik, kan man sige, også har en grænse. Altså, hvis der er en grænseoverskridende adfærd, bliver vi også nødt til at sætte ind med nogle værktøjer, der beskytter klassefællesskabet, beskytter den tryghed, der er i skolen.
Kommentar:  Jamen jeg er da glad for, at der ikke vil blive nogen koncentration. Det kan man måske lige have lidt svært ved at forestille sig, i og med at der i hovedstadsregionen nu er tre centre for visiteret tidsbestilling, der næsten ligger klos op af hinanden. Og så må vi konstatere, at Region Sjælland sådan set er den eneste region, hvor der kun er et center i en hel region, og hvor der er folk, der får over 100 km til sådan et center, som man kan visitere folk til. Jeg ved ikke, om ministeren ikke rigtig kender til landdistriktspolitik og landdistriktsområder. Jeg spurgte sådan set også, om man ville tage hensyn til, hvor man i øvrigt har fjernet rigtig mange offentlige arbejdspladser på det seneste, blandt andet igennem statsamtet. Jeg vil stille et sidste spørgsmål: Er opsigelse af lejekontrakter der, hvor man nu bor til leje, en indikation af, hvor der er risiko for, at der skal lukkes?

Svar:  Der er ikke truffet beslutning om, hvor der skal lukkes. Jeg er ikke bekendt med, hvor der er opsagt lejekontrakter; det er noget, som SKAT i deres forvaltning står for, og det kommer ikke ind over mit bord overhovedet. Det, jeg bare kan sige, er, at der ikke er truffet beslutning om, hvordan den fremtidige struktur på lokalisering af skattecentrene vil være. Jeg kan bare sige, at vi stadig væk er opsatte på, at der vil være en geografisk spredning på skattecentrene, at vi er opsatte på, at borgerne stadig væk skal kunne mærke, at de kan komme, også lokalt, til SKAT, så derfor bliver det dét, vi arbejder ud fra.
Kommentar:  Nej.

Svar:  Men så vil jeg følge op på spørgsmålet om forskellen på akuthelikoptere og dermed gentage det spørgsmål, jeg stillede før, altså om forskellen mellem akuthelikoptere i regionernes regi og forsvarets helikoptere. Jeg er af den opfattelse, at der er stor forskel på, hvordan de løser deres opgaver. Derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen, om han kan garantere, at det beredskab, der gælder i dag, ikke forringes. For der kom jo ikke noget svar fra ministeren om, hvorvidt det bliver forringet eller ej. Det kom desværre ikke, men jeg vil være glad, hvis man kan notere sig, at der ikke bliver tale om en forringelse, og at der bliver tale om at fastholde det nuværende antal helikoptere.
Kommentar:  Men har ministeren talt med beskæftigelsesministeren om de her tal i løbet af de seneste dage, og kan ministeren garantere, at der er enighed i regeringen om, hvad det er for nogle tal, der gælder, og at forudsætningerne holder? Det er jo svært at tro, at regeringen kan nå sine mål på integrationsområdet, hvis finansministeren og beskæftigelsesministeren ikke er enige om forudsætningerne og om, hvad der rent faktisk er muligt.

Svar:  Jeg kan berolige spørgeren med, at beskæftigelsesministeren og finansministeren er fuldstændig enige.
Kommentar:  Jeg vil da også sige til herre Alex Ahrendtsen, at det er helt nye toner, at Dansk Folkeparti er så internationalt orienteret. Tænk sig, hvad vi nu kan bruge af erfaringer ude fra verden, som slet ikke sidder og spiser rødgrød med fløde og danske kartofler og så videre, men nu er der lige et område her, og der kan vi godt bruge erfaringer fra andre kulturer og andre lande. Det er jo meget interessant. Men jeg er nødt til at spørge herre Alex Ahrendtsen: Hvis man skal bruge flere ressourcer på at varetage ophavsretten og bekæmpe piratkopiering, kommer de så ud af den blå luft? Og hvis Dansk Folkeparti gerne vil bruge flere ressourcer på det, må jeg så spørge herre Alex Ahrendtsen: Da man indgik politiforliget, hvor man besluttede sig for, hvilke ressourcer politiet skulle have, og hvordan de skulle anvendes, stillede Dansk Folkeparti da forslag om, at der skulle laves en særlig enhed til det her område, sættes særlige ressourcer af til det her område – ja eller nej?

Svar:  Hvis ordføreren nu havde hørt efter, da han stod og talte med sin kollega, ville han vide, at jeg jo sagde, at Dansk Folkeparti i flere tilfælde har stillet spørgsmål og rejst det her – også før. Så vil jeg bare sige, at jeg synes, det er lidt morsomt, at ordføreren ikke vil høre, hvad der bliver sagt. Vi mener, at med den her enhed kommer vi faktisk til at spare ressourcer. Det bliver billigere, og det bliver bedre, mens regeringens forslag bliver dyrere.
Kommentar:  Der er jo ingen tvivl om, at den russiske tilstedeværelse i det østlige Ukraine og annektering af Krim er i klar strid med folkeretten og helt uacceptabelt. Men spørgsmålet er jo bare, om Danmark, om Østersøen bliver mere sikker ved udsending af de her tropper, eller risikerer vi, at russerne svarer igen med yderligere oprustning på deres side af grænsen? Og der kunne jeg bare godt tænke mig at høre, hvad man fra Venstres side forventer der vil ske. For hvis man bare opruster uden at have en plan for, hvad der kommer til at ske, så frygter jeg, at det kan blive en rigtig farlig oprustningsspiral, vi bevæger os ind i.

Svar:  Jamen jeg ser ikke det her som en oprustning. Jeg ser det, som om man rykker rundt på nogle enheder for at markere en solidaritet. Jeg synes faktisk, at det er lidt bemærkelsesværdigt, at ordføreren fra Enhedslisten ikke støtter op om solidaritet, når vi nu skriver den 2. maj, og det var den 1. i går, hvor jeg går ud fra, at ordføreren var ude at markere solidaritet og et tilhørsforhold sammen med de kollegaer, som ordføreren nu er i parti sammen med. Jeg synes, at det her også er en måde at vise over for Rusland, at der altså er magt bag ordene. Der er ingen tvivl om, at nu har vi i lang tid prøvet at tage dialogen hen over forhandlingsbordet. Det har absolut ikke hjulpet, tværtimod. Jeg vil nok sige, at med den intensitet og den størrelse, som man på russisk side i øjeblikket træner på, kan man frygte det værste. Jeg synes faktisk, at det her er rettidig omhu, det er at finde brandforsikringen frem i god tid og sørge for, at den bliver pudset af. Det er ikke os, der er ude at sætte et aggressivt fingeraftryk, nej, det er på den anden side af grænsen.
Kommentar:  Jamen jeg vil også sige, at det ikke har så meget med teksten i spørgsmålet at gøre, faktisk intet overhovedet. Og derfor vil jeg egentlig også henholde mig til det, jeg er blevet kaldt herned for at debattere, og det er, om man kan tillade sig at henvise et spørgsmål til en anden minister, og på det punkt har jeg fulgt den praksis, som har været gældende. Jeg har også en fornemmelse af, at fru Inger Støjberg, hvis hun havde siddet i regering endnu, egentlig havde syntes, at det var en fin nok praksis, men nu har man skiftet position i Folketinget, og så har man også lidt skiftet holdning til sagen.

Svar:  Jamen så må man jo kunne konstatere, at statsministeren ikke længere står inde for det, statsministeren sagde den 30. november – og jeg citerer: Det skal selvfølgelig være sådan, at man tjener mere ved at gå på arbejde end ved at være på en ydelse. Eller sagt på en anden måde: Det skal ikke altid kunne betale sig at arbejde i Danmark. Så må vi jo prøve at gå videre til hele spørgsmålet om, om statsministeren er forpligtet til at svare i spørgetimen. Nu er det sådan, at det jo ikke er mange uger siden, at regeringsgrundlaget blev lagt på bordet. Hvis man kigger under afsnittet, der hedder »God regeringsførelse«, så står der her: Regeringen vil bestræbe sig på at besvare spørgsmål fra Folketinget fyldestgørende og inden for tidsfristen. Man kan sige, at det i hvert fald ikke er opfyldt. Mit næste spørgsmål er sådan set et meget konkret spørgsmål, for nu har der jo været diskuteret meget om løftebrud. I går kunne jeg så forstå, at nu hedder det ikke løftebrud længere; nu hedder det korrekturfejl. Så mit spørgsmål er sådan set bare: Er det en korrekturfejl her i regeringsgrundlaget, at man altid vil svare på de spørgsmål, der bliver stillet fra Folketingets side?
Kommentar:  Det, der ville være rigtig rart for den politiske debat i Danmark, var, hvis Venstre ville fremlægge deres politik – deres skattepolitik, deres moderne kontanthjælpsloft. Hvad er Venstres politik? Vi aner jo ikke, hvad Venstres politik er. Vi har fået at vide, at der skal være et moderne kontanthjælpsloft. Hvad betyder det? Det ville glæde alle, tror jeg, hvis vi kunne diskutere rigtigt. Venstre påstår en hel masse ting om, hvad de selv vil gøre. Men vi aner det dybest set ikke, for Venstre vil ikke fremlægge sin politik, og det er et problem for debatten i Danmark her og nu. I regeringen har vi vores politik; vi har fremlagt vores politik. Vi har gennemført ting, der sikrer, at det  kan  betale sig at arbejde. Så kan man altid diskutere, om 1.000 kroner er meget, om 2.000 kroner er meget, men det, som Venstre påstår i den stort anlagte kampagne, er, at det ikke kan betale sig at arbejde. Og det kan rent faktisk økonomisk betale sig at arbejde. Så Venstre tager jo fejl – en stort anlagt annoncekampagne, hvor man decideret tager fejl. De siger, at det ikke kan betale sig at arbejde, men det er jo misvisende, for det kan betale sig at arbejde, når man får 1.000 kroner mere om måneden ved at gøre det. Jeg synes også, at det, der er underligt i den her sag, er, at Venstre gør det her til et meget stort problem. Men kan Venstre ikke bekræfte i dag, at det er under 1.000 familier, som passer til det regneeksempel, som Venstre har lavet en stort anlagt kampagne over – under 1.000 familier? Og det er så det, som Venstre vil have vi skal til at diskutere. Hvorfor er det, at Venstre ikke bare fremlægger sin politik? Så kunne vi regne på den, så kunne vi kigge på den, og ikke mindst: Så kunne vi debattere den med hinanden.

Svar:  Jeg kan jo bekræfte, at antallet af kontanthjælpsægtepar er steget med 40 procent under den her regering, og at antallet af kontanthjælpsmodtagere generelt er steget med 20 pct.; det er så i øvrigt sket, samtidig med at vi har haft en stor stigning i østeuropæisk arbejdskraft i Danmark – intet ondt sagt om dem, men dog et vidnesbyrd om, at der er arbejdspladser, som besættes. Det kan jeg bekræfte. Jeg kan bekræfte, at en flygtningefamilie på kontanthjælp har fået en samlet indkomstfremgang på 10.000 kroner om måneden under den her regering, og at en kontanthjælpsfamilie med børn har fået fordoblet deres rådighedsbeløb. Det kan jeg bekræfte. Og så kan jeg forstå, at regeringens politik er den, man har gennemført, og at det, vi så engang skal til valg om, er det, man har gjort, kontra det, man skal gøre. Vi synes, vi skal gøre noget mere end det, vi har gjort. Vi synes, at 6 kroner i gevinst i timen er for småt, og det undrer mig, at jeg ikke kan få statsministeren til overhovedet at forholde sig til det, altså. Derfor spørger jeg bare, ja, det bliver vel så måske for næstsidste gang – det bliver for sidste gang, hvis jeg får et svar: Er statsministeren tilfreds med, at mennesker, der flytter sig fra kontanthjælp og tager et forefaldende arbejde til en relativt lav løn, men dog overenskomstdækket, har en gevinst på 6 kroner i timen? Er det godt nok?