kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (LA), tiltrådt af et flertal (V, DF, SF, EL og KF), om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Delingen er vedtaget. Der stemmes herefter om det under A nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af chokoladeafgiftsloven, lov om afgift af lønsum med videre, momsloven, lov om afgift af naturgas og bygas, spiritusafgiftsloven og forskellige andre love (Forenkling af registrerede varemodtageres adgang til godtgørelse af afgift ved eksport, afgiftsfritagelse af varer henhørende under toldoplagsprocedure, andre særlige toldordninge og afgiftsoplag, lønsumsafgift for selvstændige momsgrupper, indførelse af mulighed for indirekte opgørelse af afgifter af bygas, afskaffelse af banderoler på spiritus m.v.)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2-11, tiltrådt af et flertal (V, DF, SF, EL, LA og KF), eller om ændringsforslag nummer 12 af et mindretal (LA), ligeledes tiltrådt af et flertal (V, DF, SF, EL og KF)? De er vedtaget. Der stemmes derefter om det under B nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af lov om afgift af skadesforsikringer (Betaling af skadesforsikringsafgift for alle udbydere af vejhjælpsabonnementer)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 13 af et mindretal (LA), tiltrådt af et flertal (V, DF, SF, EL og KF)? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslagene går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1-4 af justitsministeren som vedtaget. De er vedtaget.

Svar:  Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er vi igen inde i analysefasen, for det er jo det, vi er ved at prøve at finde ud af. Vi skal jo først og fremmest have de her nødvendige analyser af mulighederne, og det vil også ske i en dialog med andre lande. Der skal vi selvfølgelig kigge på, hvilke lande der gør det i dag. Da jeg hørte den tidligere justitsminister tale om Rumænien, syntes jeg også umiddelbart, at det da lød glimrende. Det tror jeg lige ville være passende. Men de analyser skal vi jo have. Men vi vil i hvert fald inden sommeren 2017 komme med en rapportering tilbage, fordi vi jo har noget, der står i vores finanslovsaftale. Jeg kan bare ikke sige, om det bliver inden sommeren 2017, at vi har sådan en fuld analyse, for der er vi jo tilbage ved, hvad det præcis er, og der er vi altså også nødt til at analysere, hvilke lande der er mulighed for at se på.

Svar:  Tak. Hvad er ministerens begrundelse for at fastholde nybyggeri af en vestdansk politiskole?
Kommentar:  Det sidste er jo i hvert fald ikke en helt korrekt gengivelse af, hvordan skattereglerne er. Man kan ikke bare tage et magasin og proppe ind i en avis og så slippe for momsen på den måde. Men det kan være, at vi også skal have en teknisk gennemgang i udvalget af, hvad skattereglerne egentlig er nu. Jeg vil bare sige, at det altid er hyggeligt at drikke kaffe med herre Dennis Flydtkjær – det er slet ikke det, og det er jeg sikker på at ministeren også synes – men det interessante er jo at høre, hvad det så er for nogle konkrete løsningsforslag, Dansk Folkeparti ser i stedet for. Og tak, fordi Dansk Folkeparti anerkender, at det her er et problem, et problem, som også Dansk Folkeparti har efterlyst en løsning på. Men hvis den her løsning ikke duer ifølge Dansk Folkeparti, vil det da være rigtig dejligt, hvis vi over en kop kaffe kunne høre, hvad det så var, Dansk Folkeparti ville tage med til sådan et møde hos ministeren. Jeg har ikke hørt noget konkret endnu.

Svar:  Man kan gøre det på flere forskellige måder, og jeg vil meget gerne tage imod en kop kaffe sammen med fru Astrid Krag og skatteministeren, hvor vi kan få udboret, hvad der er op og ned i det og mulighederne i det. Det her handler jo om, at man gerne vil beskytte sin egen produktion i trykkeribranchen, og det kan man gøre på flere forskellige måder, hvor man kan regulere sig ud af det, blandt andet igennem EU-toldregler, hvor man kan vente på, at EU kommer med en løsning. Man kan lave erhvervsstøtteordninger. Man kan prøve at se på, om der er nogle løsninger over finansloven, og gøre, ligesom man gør med for eksempel støtte til aviser og andre ting, men det kunne også være, at man lagde moms på alle sprog og ikke kun på dansk og derved løser hele problemet. Der er altså en lang række andre muligheder, man kan benytte i stedet for alene at sige, at det nu skal være det danske sprog, der skal strammes op for.
Kommentar:  Jeg forstår selvfølgelig godt, at man principielt ikke kan udtale sig om personsager, men jeg håber, at ministeren godt kan forstå, at det virker underligt, at ministeren kan udtale sig om det her forhold den 9. maj til Kristeligt Dagblad, mens Udenrigsministeriet ikke vil bekræfte forholdet over for avisen. Det er der altså noget underligt i. Men når det så er sagt, vil jeg gerne have lov til at understrege vigtigheden af, at de her penge selvfølgelig ikke sendes af sted, især hvis man kan bekræfte, at den her mand har stenet sin hustru; så skal danske skattekroner selvfølgelig ikke sendes af sted, og der må det simpelt hen være en bunden opgave for ministeren at sikre, at det bare ikke sker.

Svar:  Der må jeg jo nok i virkeligheden gentage det, jeg sagde før, nemlig at jeg har bedt de klogeste jurister, jeg har kunnet komme i nærheden af, om at snakke sammen i Justitsministeriet om at finde ud af, om det kan lade sig gøre inden for den gældende lovgivning. For så synes jeg, at man skal gøre det. Det er så den aktuelle sag. Så håber jeg så, at vi kan ændre loven fremadrettet.
Kommentar:  Jo, og det er jo bare det, der har været så ødelæggende for den der rigtig fornemme forordning, vi har haft siden 1950'erne, om, at nordiske medborgere kan rejse rundt i Norden uden at skulle vise dokumentation for, hvem de er og så videre Det bliver så ødelagt, fordi man har haft en i mine øjne fejlslagen indvandringspolitik. Jeg tænker også på den frygtelige udvikling, der er i Malmø, hvor der til tider er nærmest krigslignende tilstande, og det ligger kun lige ovre på den anden side. Når man så samtidig ved, hvor nemt det i grunden er at få asyl i Sverige og dermed blive svensker og dermed nordisk statsborger, så man kan rejse frit i de andre lande, så synes jeg, det er bekymrende.

Svar:  Tak. Jeg forstår udmærket godt bekymringen, og det er jo netop, fordi vi har haft fri bevægelighed og man har været en så integreret del af hinandens lande, kan man sige. Det har befolkningerne også nydt stor gavn af. Lad mig sige det helt firkantet: Vi skal jo ikke importere svenskernes problemer til Danmark, og derfor vil vi selvsagt blive ved med at føre en stram udlændingepolitik. Men jeg forstår også godt det, som herre Henrik Brodersen henviser til, altså at hvis man så bliver svensk statsborger, har man øget bevægelighed. Dertil er der dog at sige, at der jo er et stykke vej til at blive svensk statsborger, men jeg kan godt forstå den problemstilling, man forsøger at rejse her. Og jeg kan i hvert fald bare sige, at vi ikke skal importere svenskernes problemer til Danmark.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg forslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Okay. Det er jo i hvert fald et ærligt svar, at det er der ikke taget stilling til. Så vil jeg spørge ministeren, om han er enig i, at hvis man skal have lavet den her løsning, så den kan træde i kraft den 1. januar, og Folketinget skal have vedtaget det en måned før, sådan at man kan følge regeringens egen intention om, at erhvervsskatter skal træde i kraft den 1. januar med en måneds varsel, og man forud for det skal have en lovbehandling, ender det jo også med, at vi er nødt til at have en PSO-aftale i løbet af sommeren senest. Kan ministeren bekræfte det?

Svar:  Jeg kan sige, at regeringen arbejder for, at vi har en ordning klar den 1. januar 2017. Jeg er også enig med spørgeren i, at det vil være hensigtsmæssigt, at den er i orden og på plads i god tid inden den 1. januar 2017. Men der er tale om, at vi skal finde en løsning på et beløb i størrelsesordenen på den anden side af 8 milliard kroner, og det kan jeg oplyse spørgeren om at man ikke bare gør fra den ene dag til den anden. Det er helt afgørende, at man sikrer, at man har analyseret det her til bunds, at man har fået kigget udfordringen grundigt efter, og det arbejde er vi godt i gang med.
Kommentar:  Det, som er situationen, da vi når frem til den 3. november – sagen bliver behandlet i koordinationsudvalget – er, at det selvfølgelig burde have været oplyst: Her er der altså en hjemmelproblemstilling, som vi bliver nødt til at forholde os til. Det, jeg bare siger, er: Man kan ikke sige, at de ministre, der deltog på covid-udvalgets møde den 1. oktober, var advaret om, at der var manglende lovhjemmel til at aflive alle mink i Danmark.

Svar:  Er det sådan almindeligt anerkendt blandt ministre, at når man får at vide, at noget skal afklares, så er det ikke en opfordring til at få det afklaret – så kan man bare læne sig tilbage og sige: Jamen det ved vi jo ikke noget om? For så tror jeg altså, at ministeren er en lille smule på gyngende grund i forhold til den almindelige forståelse og også den almindelige retlige opfattelse af, hvad der er et ministeransvar – altså, hvis man af embedsapparatet eller andre sagkyndige får at vide, at vi altså skal have afklaret, om det her er der, før vi gør det, og man så ikke foretager sig noget, så har man da forsømt sit embede – med sikkerhed politisk, men med overvejende sandsynlighed jo også juridisk.
Kommentar:  Jeg er jo i og for sig glad for den tillid, der ligger i spørgsmålet, for den tilsiger mig jo en dyb indsigt i, hvordan politiet skal gribe deres arbejde an, og det er jeg faktisk glad for, for jeg har stor respekt for herre Henning Hyllested, så det glæder mig. Men min holdning til sagen er nu engang, at det må være op til politiet klart at afgøre, hvordan det mest hensigtsmæssigt tilrettelægges, når man laver en færdselskontrol. Jeg har fuld tillid til, at politiet gør, hvad man skal, tilrettelægger færdselsindsatsen også på tungtvognsområdet ud fra den politifaglige vurdering af, hvad der bedst gavner færdselssikkerheden. Så det er sådan set mit grundlæggende udgangspunkt for det. Og så må vi jo tage de her drøftelser med jævne mellemrum og også aflæse resultaterne for at se, om jeg nu engang har ret i det.

Svar:  Jeg er især glad for den sidste del af svaret, og det er jeg, fordi det netop var det, jeg godt kunne tænke mig. Nu vil jeg, for ikke at gentage mig selv, så sige: Vil ministeren så ikke være med til at rejse de her drøftelser også over for politiet eller i politiet om, hvordan man griber det her an? Det er jo, som jeg også var inde på, fordi jeg får rigtig mange henvendelser fra vognmænd og chauffører, som kører til daglig på de danske landeveje, og de er i bund og grund ikke tilfredse med den indsats, der foregår. De er bestemt begejstrede for de multikontroller, der gennemføres, de store indsatser, som gennemføres, men de mangler i høj grad den mindre indsats i form af patruljerende politi, bare en enkelt patruljevogn, eller at man fra politiets side reagerer på henvendelser, man får helt konkret, når vognmænd og chauffører rundtomkring på landevejene konstaterer: Det dér kan af den ene eller den anden årsag simpelt hen ikke være rigtigt. Der er som bekendt rigtig mange bestemmelser, der kan overtrædes, når man er lastbilchauffør eller vognmand. Så det, jeg ligesom også har ønsket med de her spørgsmål, er, at vi får rejst hele den der diskussion om, hvorvidt den indsats er, jeg vil ikke sige tilstrækkelig, men at den i hvert fald går på mange nok ben.
Kommentar:  Jeg tror, vi er helt enige om, og det vil jeg gerne gentage, at der ikke er nogen, der skal betale for nogen banker, hvis de laver dårlige forretninger. Det skal bankerne selv betale for, og det skal deres investorer betale for. Men jeg kan forstå, at da Enhedslisten ønsker en statsbank, må Enhedslisten være af den opfattelse, at politikere – os, der sidder herinde – skulle være så dygtige til at drive bankforretning og have så rene intentioner, når vi skulle drive en sådan bank, at vi ikke kunne komme til at påføre skatteborgerne tab. Det synes jeg er en interessant betragtning, specielt i lyset af at den finanskrise, man var igennem, i høj grad også skyldtes uansvarlige politikere, som var med til at gøre den krise rigtig, rigtig slem rigtig mange steder. Men det er en interessant betragtning, at en statsbank skulle være at foretrække frem for private banker med den argumentation, at hvis statsbanker går bankerot, går det ikke ud over skatteborgerne.

Svar:  Det er jo meget interessante ord at høre fra – og jeg hørte ikke nogen modsigelse – et parti, som i den grad har modtaget penge fra en spekulantbank, som oven i købet nu har tabt 1 milliard kroner Jeg hørte heller ikke rigtig, hvad konsekvensen er af det, men det er jo også partiets egen opgave at finde ud af, om det giver minusser i partiregnskabet. Men vi har jo ikke på noget tidspunkt sagt, at en statsbank skulle være en spekulantbank på samme måde som Saxo Bank, som har været en typisk spekulantbank. Det mener vi ikke staten skal drive. Det må spekulanterne drive. Vi mener bare, at vi samfundsmæssigt har brug for at have en bank, der er tryg.
Kommentar:  Ja, det er jo noget af det samme, for det er også dybt alvorligt, og det er: Var det i overensstemmelse med den indgåede finanslovaftale, at borgerne i det nordvestjyske efter Region Midtjyllands besparelsesforslag nu får op til 100 km til en fødeafdeling?

Svar:  Som jeg sagde i min forrige besvarelse, er det jo vigtigt at fastholde – og det beder jeg herre Jens Peter Vernersen huske – at spareforslaget fra Region Midtjylland er et administrativt udspil fra regionsrådsformanden, herre Bent Hansen. Det er derfor regionsrådet i Region Midtjylland, der nu skal beslutte den endelige plan, og jeg vil i den proces ikke gå ind og kommentere et administrativt udspil fra regionsrådsformanden til løsning af de problemer, man har i Region Midtjylland. Fra regeringens side har vi understreget, at vi tillægger det stor vægt, at der er et tilstrækkeligt og effektivt akutberedskab, og det er jo derfor, vi har øget bevillingerne med ret så mange penge. Vi vil stadig, også på dette område, respektere, at det er regionsrådets ret at drøfte det. Og når vi så ser, hvad det politiske resultat af de drøftelser bliver, jamen så må vi jo se, at de penge, som vi har lagt til en forbedring af akutberedskabet i Nordvestjylland, ikke bruges til at fylde andre huller i regionens budgetter. Så jeg synes, at det rigtige ville være, hvis herre Jens Peter Vernersen gik aktivt ind i debatten i Region Midtjylland og i hvert fald tog nogle møder med sine partifæller i regionsrådet for at få dem til at føre en politik, der svarer til den forargelse, som herre Jens Peter Vernersen står her i Folketingssalen og hælder ud. Det havde jo været det rigtige. Det er et administrativt udspil. Jeg synes ikke, jeg fra regeringens side vil blande mig i de politiske drøftelser. Når resultatet kommer, vil jeg forholde mig til, hvad det resultat er, men herre Jens Peter Vernersen kan da gøre en kæmpe indsats for at sikre, at hans egne partifæller i regionsrådet fører en politik, der tager hensyn til vælgerne i Nordvestjylland. Det har jeg jo heldigvis med glæde kunnet konstatere at Venstres repræsentanter i regionsrådet gør.
Kommentar:  Jeg må sige, at jeg synes, at både statsministeren og jeg selv – statsministeren senest i forbindelse med stats- og regeringschefmødet og jeg selv i forbindelse med de møder, der har været i finansministerkredsen – har været meget klare i forhold til, hvad den danske position er. Og vi arbejder jo målrettet sammen med andre lande, eksempelvis Østrig, Sverige og Holland, for, at de principper, som har været gældende i EU, også vil være det fremadrettet. Så er det jo også rigtigt – og det ved spørgeren jo også udmærket – at der er lande, der ikke bare på grund af coronavirussituationen, men igennem det meste af deres historie i EU har ønsket fælles gæld. At der er kommet en coronavirussituation, betyder ikke, at den danske regerings holdning til det spørgsmål er ændret.

Svar:  Dansk økonomi er stærk, fordi en række partier har taget ansvar for at styrke dansk økonomi med reformer og øget arbejdsudbud startende med velfærdsaftalen i 2006, men når der nu bruges af det skabte råderum til at understøtte dansk erhvervsliv, mener ministeren så, at det er rimeligt, at partier, som har været modstandere af de reformer, der har skabt råderummet, nu og fremover kan være med til at bruge af råderummet?
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 og 2 af udlændinge- og integrationsministeren som vedtaget. De er vedtaget.
Kommentar:  Tak. Jeg er godt bekendt med, at man jo for nogle år siden afsatte ekstra midler for egentlig at kunne hjælpe det her på vej, for det er så stor en forureningssag derude i Kærgård Plantage. Det, der bare undrer mig lidt, er, at ministeren ikke ønsker at sikre, at den sidste del af giften også bliver fjernet, og det vil jeg egentlig gerne høre ministerens holdning til. Altså, er ministeren ikke bekymret for, at man efterlader en rest af den her gift?

Svar:  Jeg er altid bekymret for de jordforureninger, der er i Danmark, og vi har sådan set temmelig mange af dem. Man må også sige, at det er et voldsomt dyrt område at gøre noget ved. Det er meget, meget dyrt at gøre noget ved jordforureninger. Nogle gange skal der endda bruges meget store mængder af energi på at oprense jorden, så man skal også se på den miljømæssige balance, når man laver de her oprensninger. Den kompetence og den vurdering ligger nu hos regionerne, ligesom alle de penge, der er sat af til det her, ligger hos regionerne. Jeg kan ikke gå ud og blande mig i deres arbejde, jeg kan ikke gå ud og tage penge fra den ene region og give til den anden. Sådan fungerer det ikke i Danmark. Vi har altså sat et temmelig stort beløb, 400 million kroner, af til det her om året, og så må jeg respektere, at Region Syddanmark vurderer, at der er andre steder, hvor det er bedre at bruge pengene.
Kommentar:  Tak for den præcisering, formand. Jeg må spørge justitsministeren: Gælder det for eksempel også indførsel af dødsstraf i Danmark?

Svar:  Jeg går ikke ind for dødsstraf i Danmark, og hvis der skulle være nogen, som mener det politisk, skal jeg gerne være den, der stiller mig lidt længere frem og forklarer, hvad det er, jeg mener, og hjælper til at bevæge den danske befolknings holdning.
Kommentar:  Det tal har jeg ikke med her i dag, men jeg kan tilslutte mig ønsket om, at der skal være en mere blandet beboersammensætning. Man kan også sige, at det, vi gør, når vi siger, at vi gerne vil have en mere blandet beboersammensætning, er at rydde op efter fortidens fejl. Det er jo især i kommuner, som er under socialdemokratisk ledelse, at man har bygget meget store områder, hvor der netop ikke er en blandet sammensætning af hverken boligformer eller af beboere, men hvor der er hundredvis og sågar også i nogle tilfælde tusindvis af almene boliger. Man placerer folk med boligsociale problemer i socialdemokratiske kommuner og mener, at det er løsningen på problemet. Det er det, vi forsøger at rydde op i i dag, og jeg er glad for, at Socialdemokratiet vil være med til det.

Svar:  Socialdemokratiet foreslog det første gang under den daværende boligminister Jytte Andersen i år 2000, så det er ikke så nyt for os på den måde. Men i al almindelighed kan jeg da oplyse ministeren om, at mange af de områder, der er på den her liste – Taastrupgaard blev vedtaget under en Venstreborgmester i Høje Taastrup Kommune, Egedalsvænge i Karlebo Kommune var også styret af en borgerlig borgmester, og det samme i Ringsted – faktisk i reglen styres af lige så mange borgerlige som socialdemokrater. Men det er jo ikke noget, jeg forventer at ministeren har hundrede procent styr på, altså hvor det præcist er bygget. Men fortidens fejl må vi under alle omstændigheder gøre op med, og jeg synes da, at det kunne være interessant at høre, hvad ambitionen egentlig er her. Hvad for nogle tal taler vi om? Er det endnu en omgang med dialogkonsulenter og streetbasket, eller har vi reelt ambitioner bag det?
Kommentar:  Jeg har en stor respekt for kommunestyret, og jeg er fuldstændig enig i, at det, der skal gælde for kommunerne, er mål- og rammestyring. Der skal være rum til, at kommunerne prioriterer deres indsats. Når jeg så har arbejdet for et omprioriteringsbidrag og jeg har drøftet de her ting med kommunerne, så er det ud fra en tro på, at tingene altså i en lang række tilfælde kan gøres både bedre og billigere. Det er jo derfor, jeg har understreget igen og igen, at den offentlige sektor ikke kan og ikke skal være støbt i beton, sådan at man ikke kan flytte penge fra én sektor til en anden sektor, alt efter hvor der er behov for det, og hvor pengene gør mest gavn, og det er jo den diskussion, jeg løbende har med kommunerne. Jeg gætter på, at min forgænger har haft den samme diskussion med kommunerne, altså hvordan vi får mest mulig velfærd for pengene, og det er den opgave, vi skal løse i fællesskab, og det er det, der er et bundet mandat. Det er jo derfor, jeg tager fat, hver gang nogen siger, at der ikke kan laves noget om i det danske samfund. Jeg tror, man må sige, at hvis ikke der kan laves noget om, så vil vi miste noget i vores velfærd og vores mulighed for at tjene penge til landet og sikre arbejdspladser.

Svar:  Jeg tror ikke, der er nogen her i salen, der mener, at alt skal være støbt i beton, det gør vi i hvert fald ikke fra socialdemokratisk side. Vi skal hele tiden blive bedre til at bruge de ressourcer, der er ude i vores kommuner, men det, som den her diskussion bunder i, er jo, om vi har en finansminister her i landet, der reelt forstår dybden af de udfordringer, man står med derude, det pres, man er under, dels på grund af omprioriteringsbidraget, dels på grund af de mange flygtninge, der kommer. Derfor er mit spørgsmål til finansministeren egentlig, om det gør indtryk, når et medlem af Kommunernes Landsforening, som er en meget fremtrædende Venstreborgmester her i Danmark – han er en af dem, der har fået flest stemmer blandt Venstres borgmestre, og så vidt jeg ved, er han også en af dem, man normalt lytter meget til i partiet Venstre – uden forbehold og uden noget smil på læben, går ud og siger, at finansministerens tilgang til kommunestyret er arrogant. Er det noget, som man, når man sætter sig over bag ministeriets tykke mure, tænker over og siger: Dér havde han en pointe? Eller er det noget, som man bare vifter af sig? Gør det indtryk på ministeren, at han bliver kaldt arrogant af en Venstres fremmeste borgmestre?