kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Bekymringen for os er jo stadig væk det her med, at det får en negativ indvirkning på ghettoområderne. Men det, at vi får flyttet flere fra offentlig forsørgelse til selvforsørgelse, og at vi får flere børn, der har forældre, der går på arbejde, så man får en rytme, er noget af det, vi ved, når vi hører skolelederne i områderne, virker. Den her rytme, der kommer, når man har en hverdag, hvor man står op til, at mor og far skal på arbejde, betyder noget. Derfor har jeg brug for at høre ministeren: Hvordan tror ministeren at ghettolisterne kommer til at se ud, når de bliver opdateret? Tror ministeren, at der vil være flere på offentlig forsørgelse i de her områder eller færre?

Svar:  Hvis jeg kunne kigge ind i fremtiden, kunne det godt være, jeg skulle ned at købe nogle lottokuponer i stedet for at stå her. Men essensen er, at jeg tror, at når man ser de næste ghettolister, som det hedder, der kommer den 1. december, vil vi se, at der er flere, som er kommet i arbejde – en større procentdel af dem, som bor i udsatte boligområder. Men det er jo bare, hvad jeg tror. Det har jeg ingen viden om. Men det, vi i hvert fald kan se i blandt andet den kommune, som spørgeren selv kommer fra, er, at hvis man tager til Skovgårdsparken for eksempel, som står på det, man kalder den almindelige ghettoliste, så er der flere, der er kommet i arbejde hen over de sidste par år. Det skal vi da være glade for.
Kommentar:  Det, der skal holdes øje med, og det, jeg er optaget af at holde øje med som sundhedsminister, er kvaliteten – kvaliteten i den tandbehandling, som danskerne modtager, og også kvaliteten af det personale, der er på vores tandklinikker og i tandlægeselskaber landet over, altså både det, at de har den rette uddannelse, i forhold til hvad vi stiller krav om, og det, at kvaliteten er høj. At det at drive tandlægeforretning så kan være en god forretning ved siden af, synes jeg sådan set ikke man skal sige det ikke må være. Det kan drives på forskellige måder. Men det er klart, at hvis der er tilfælde, hvor man kan se at kvaliteten ikke er høj nok, så er det også en opgave for styrelsen i tilsynet at gå ind og kigge på, om der foregår noget, som ikke er acceptabelt. Jeg har sådan set tiltro til, at vi i forhold til den tilsynsopgave, der ligger, med det nye, omlagte tilsyn, vi har – hvor man i højere grad skal have fokus på, om blandt andet tandklinikker og andet virker – sikrer, at vi har et stærkt nok tilsyn til at tage højde for de bekymringer, der kan være, og som jeg også har hørt rejst i pressen og andre steder.

Svar:  Mange tak. Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Går tilsynet også ind og kigger på den konstruktion, som man laver, altså i forhold til hvilke tandlæger der er? For hvem er det, der går ind og kigger på konstruktionen, altså om den følger op på de overenskomstmæssige ting, der ligger, og den offentlige aftale, der er, i forhold til det tilskud, man får, når man er omfattet af sygesikringens tilskud? Så det kunne jeg da godt tænke mig man også fik kigget på; det tror jeg da ikke tilsynet ser på. For det, som vi kan frygte, er jo netop, at man opkøber så meget, at man efterhånden opnår et monopol. Og de eneste, der bestemmer noget, er dem, der sidder i den direktion, der måske består af nogle, der sidder i andre lande end lige præcis Danmark.
Kommentar:  Jamen jeg vil meget gerne være med til at sikre Novo Nordisk den arbejdskraft, de har brug for i fremtiden. Men jeg mener, at det er et dårligt udgangspunkt for den indsats og sådan set også for et bevillingssystem, selv om jeg glædelig deltager i forhandlingerne – det synes jeg er helt afgørende – at lave store milliardbesparelser på universiteterne. Jeg kan ikke se, hvordan det skulle bidrage til den indsats med at få dygtigere arbejdskraft. En sidste ting, jeg vil spørge om, er, om ministeren forestiller sig, at det her var sådan en engangsbesparelse, forstået på den måde, at det var det, regeringen valgte at spare på i den her periode, eller kan vi forvente, at der kommer flere besparelser på forskningsområdet i løbet af den her regerings tid?

Svar:  Som jeg var inde på tidligere, tror jeg, man skal vare sig med at give håndfaste og granitsikre garantier, når man har en ministerpost, for det er der eksempler på folk som er kommet vældig galt af sted med. Men jeg har svært ved at forestille mig, hvis vi kigger på fremskrivningerne, at det ikke skulle fortsætte. Så uden at jeg på nogen måde kan udstede nogen garanti, forestiller jeg mig ikke andet, end at vi fastholder først og fremmest selvfølgelig den ene procent, når det drejer sig om det offentlige forskningsbidrag, men også for så vidt angår universiteternes budget.
Kommentar:  Nu spurgte jeg til stordriftsfordele i forbindelse med de udvidede muligheder for at have 1.000 køer, og hvem ved hvor mange dyreenheder i hold af søer og så videre Det er den del, jeg spørger til. Kan ordføreren nævne bare ét sted, hvor den eksisterende lovgivning er snærende med hensyn til stordriftsfordelene – bare ét sted?

Svar:  I den eksisterende landbrugslovgivning er begrænsningen på 950 dyreenheder. Og hvis der er nogle gårde, der bliver sammenlagt, kan man i den sammenhæng gå sammen om at lave en større bedrift på måske den dobbelte størrelse. Den mulighed vil foreligge med det nye forslag, den mulighed foreligger ikke i den gamle lovgivning.
Kommentar:  Som I sikkert har bemærket, sker skift i skærmbillederne på de to store skærme bag mig ikke helt synkront. Jeg kan berolige med, at det ikke har indflydelse på jeres afstemningspaneler eller på registreringen af jeres stemmer i afstemningssystemet. Fejlen vil blive udbedret i de kommende mødefri perioder. Afstemningerne i indeværende uge vil blive gennemført på en sådan måde, at alle vil have mulighed for at se afstemningsbilledet, inden jeg afslutter afstemningen, uanset om man sidder til højre eller venstre i salen.

Svar:  Fra Udvalget til Valgs Prøvelse har jeg modtaget indstilling om, at 1. stedfortræder for Enhedslisten i Nordjyllands Storkreds, Peder Hvelplund, godkendes som midlertidigt medlem af Folketinget fra og med den 22. december 2018 i anledning af Stine Brix’ orlov. Er der nogen, der ønsker ordet? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Det lyder meget godt, men jeg er nu ikke enig, for når unge mennesker er blevet spurgt om, hvorfra de har deres viden om sikker sex, så har hovedparten af de adspurgte faktisk peget på seksualundervisningen i folkeskolen. Og det er jo den kommunale forebyggende indsats over for de unge, der er primus motor for, at det kan lykkes. Kommunerne har nemlig den nære kontakt til de unge og deres forældre gennem læger, sygeplejersker, børne- og ungelærer og pædagoger. Så jeg tror, at der enighed her i salen om, at seksuel sundhed allerede er sat på dagsordenen, også ude i kommunerne.

Svar:  Ministeren siger, at der kommer en rapport til næste år. Den jeg glæder mig meget til, for mange af de tal om aborter, vi har i dag, er gamle. Så tænker jeg, at når nu den her rapport kommer og vi vil se en fortsat stigning i antallet af aborter blandt de unge mennesker, kunne ministeren så tænke sig, at vi måske gik ind og kiggede på at få lavet en aborthandlingsplan, sådan som der engang har været?
Kommentar:  Jeg vil starte med at sige, at der nu egentlig ikke er så meget nyt i det her. Det er også sådan i dag, at hvis man ikke mere har brug for beskyttelse, inddrager myndighederne opholdstilladelsen. Hvis man så har et arbejde i dag, hvor man tjener mere end 35.000 kroner om måneden, kan man blive her på en erhvervsordning. Hvis man har en uddannelse, som er efterspurgt i Danmark, for eksempel som sygeplejerske, vil man også kunne blive her. Det nye bliver så, at der kommer en tredje mulighed, nemlig at hvis man har været 2 år i beskæftigelse samme sted, inden man får inddraget sin opholdstilladelse, kan man blive her. Jeg har lige prøvet at undersøge, hvor mange af dem, der har fået inddraget opholdstilladelsen de seneste år, som har haft 2 års beskæftigelse, og det er faktisk under 2 procent af dem, der har fået den inddraget.

Svar:  Ja, men nu ville ministeren før gerne vædde med den tidligere spørger, og så kan vi jo vædde om, om det tal ikke vil stige markant i fremtiden – når vi står her om et år. Det er jeg overbevist om at det vil. Og derfor er det en udfordring. Så vil jeg også godt spørge ministeren: Mener ministeren ikke, at der er nogle mennesker – og nu taler vi om lavtlønnede, for her er der jo ikke et loft over, hvad de skal tjene om måneden, så det kan også være lavtlønnede – som nu kommer i en situation, hvor hele deres opholdsgrundlag kommer til at bero på, hvad deres arbejdsgiver mener at deres arbejdsevne er værd?
Kommentar:  Jeg synes, at spørgeren skal stille nogle flere spørgsmål til mig, for så vil spørgeren altid møde en ydmyg minister. Vi er her jo for at kunne levere gode svar, og det gode svar i den her sag er sådan set, at jeg ikke engang behøver at spænde overarmen for at få SAS til at mene, at deres underleverandører skal arbejde efter overenskomsten, for SAS siger direkte i den selv samme artikel, som der blev spurgt til, at de forventer, at der kommer overenskomster på området, også med det her selskab, og dermed, at de lønvilkår, som er beskrevet i artiklen, ikke vil være gældende, når SAS begynder at bruge de serviceydelser, som selskabet leverer.

Svar:  Jo, jo. Der er dog en forhåbning om, at der vil komme en overenskomst, men det, jeg beder om, er, at finansministeren som medejer af SAS får sendt det utvetydige signal, at det er decideret provokerende, og at det– som piloten sagde før – gør folk sindssygt provokeret, at man overhovedet skal læse sådan et udkast til en aftale. Det er da rigtigt, at det ikke er det, som aftalen ender med, men hvad er dog ideen med at sende sådan noget ud? Vi kan se, at ejeren af det andet firma siger: »Hvis ikke det var fair, ville jeg ikke tilbyde det.«  Her taler vi vel at mærke om pilotlønninger på mellem 13.000 og 20.000 kroner, altså noget, der ligger langt, langt væk fra de forhold, der ellers i branchen.
Kommentar:  Tak. Spørgsmålet lyder således: Hvad vil ministeren gøre, for at målsætningen om, at 85 procent af de unge skal have gennemført en ungdomsuddannelse i 2010, opfyldes, sådan som det er aftalt i velfærdsforliget, og som Undervisningsministeriet har bekræftet ikke er nået, men er faldet i løbet af regeringsperioden til kun 80 pct.?

Svar:  Jeg er glad for spørgsmålet, for det giver mig anledning til at minde om alle de fortrinlige ting, et bredt flertal i Folketinget har gennemført i fællesskab. Vi har gennemført en flerårsaftale for erhvervsuddannelserne, som hvert år får 133 million kroner mere, end de har fået de foregående 3 år, og det får de altså hvert af årene 2010, 2011, 2012. Vi har gennemført en ungepakke 1 med 5.000 ekstra praktikpladser og tilhørende penge til over 1 milliard kroner Vi har gennemført en ungepakke 2, hvor vi sikrer, at alle under 18 år enten er i uddannelse eller i arbejde. Det er ret så epokegørende, og spørgeren og jeg er jo heldigvis ret enige om det sidste, blot mener spørgeren ikke, at man skal have lov at arbejde i den alder, og det mener regeringen, men lad os lade det ligge i denne omgang. Så tak for lejligheden til at beskrive, hvor meget vi har gjort, og hvor rettidigt vi har gjort det. Nu gælder det om at få det til at virke, og det er faktisk det, jeg bruger tiden til. Jeg vil også godt takke både LO og DA og Kommunernes Landsforening for de mange, mange mandag morgen-møder, vi har haft, hvor vi har forberedt de ting, som Folketinget derefter har aftalt.
Kommentar:  Jamen nu forstår jeg slet ingenting. For frihedsgraden er jo også retten til at være fri for noget, og fordi ministeren eller andre måtte have lyst til at spise halalslagtet kød og ikke har nogen problemer med det, gør det jo ikke mit og en del andre menneskers ønske om at være fri for det mindre, og det er jo den gruppe, jeg ligesom adresserer med mit spørgsmål. Hvorfor skal det være så vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at undgå halalslagtet kød, hvis det er det, man som forbruger gerne vil?

Svar:  Jeg har meget stor respekt for, at der er nogle, som kan have et ønske om ikke at spise halalkød eller schæchtningskød. Det er jo helt op til den enkelte, og det er også derfor, at for eksempel fjerkræproducenterne har oplysninger på deres hjemmeside om den pågældende slagtemetode. Jeg synes bare, det er vigtigt i forhold til det oprindelige spørgsmål, som jo gik på, at man ligesom understøttede en religion, at sige, at det princip anerkender jeg ikke. I Danmark er der religionsfrihed, og i det omfang der er nogen, der har et ønske om eksempelvis at spise halalslagtet kød eller for jødernes vedkommende schæchtet kød, så er jeg af den opfattelse, at det skal de have mulighed for, ligesom kristne og ateister kan være fri for det ved eksempelvis at orientere sig om, hvilket kød det er, de køber, blandt andet på producenternes hjemmesider.
Kommentar:  Det er korrekt forstået, at det er den sondring, vi har været nødt til at lave, netop for at holde hånden under et erhverv, som ellers er massivt påvirket af de her coronarestriktioner. Det gør ondt på en kulturminister, det gør ondt på regeringen, ligesom jeg kan høre at det også gør det på spørgeren. Jeg vil opfordre dem til at prøve at dele sig op – det ved jeg at der er mange orkestre der gør og at der er mange orkestre der også kan – for vi har jo brug for den glæde, der er ved både at spille sammen og også at kunne opleve musikken.

Svar:  Tak. Jeg vil egentlig også gerne opfordre kulturministeren til at prøve at tænke med i løsninger. For jeg tror simpelt hen ikke, at man i Jylland, hvor man ikke har så mange professionelle orkestre, kan forstå, at man ikke kan få lov til at høre julemusik. Der er mange steder i byerne rundtomkring mig, hvor det har været en del af juletraditionen år efter år, og jeg kan ikke forstå, at man så bare ikke kan skrue ned for antallet, eller for den sags skyld, hvis man bare holder 2 eller 3 meters afstand, at det godt kan være okay, hvis man står ude i det fri. Så jeg vil egentlig bare her til sidst appellere til, at kulturministeren prøver at kigge på det her en gang mere.
Kommentar:  Fru Pernille Skipper kendte åbenbart ikke lønforholdene for folketingsmedlemmer, inden hun fremsatte seks beslutningsforslag, og stillede derfor mig spørgsmålet om, hvad et folketingsmedlem tjener. Derfor vil jeg bare oplyse, at fra april 2015 er der tale om 52.073,91 kroner om måneden. Det gælder dog ikke medlemmer af Enhedslistens folketingsgruppe, så vidt jeg er opdateret. Det er noget med, at der betaler man åbenbart noget til partiet, og så får man en mindre løn. Kan vi også på kroner og øre få at vide, hvad fru Pernille Skipper egentlig selv får i løn, når hun har betalt sin partiskat? Og er det rigtigt, hvad herre Jørgen Arbo-Bæhr har oplyst i TV 2/Lorry, nemlig at han og måske andre medlemmer af Enhedslistens folketingsgruppe kun arbejder omkring 40 timer om ugen? Og er der en sammenhæng mellem den lavere løn og den mindre arbejdsindsats?

Svar:  Jeg kan starte med at oplyse herre Simon Emil Ammitzbøll om, at mit spørgsmål til herre Simon Emil Ammitzbøll var rent retorisk, men jeg fik alligevel ikke noget svar. Derudover er det korrekt, at Enhedslistens medlemmer betaler en stor del af den løn, der kommer fra Folketinget, i partiskat, og det betyder, som der står i vores vedtægter, at vi får det, der svarer til en gennemsnitlig metalarbejders løn i Københavnsområdet, og oven i det det skattefrie vederlag, som gør det muligt for os at betale for transport og alle mulige andre ting af egen lomme. Jeg har ikke nogen timeopgørelser fra mine kollegaer i folketingsgruppen. Jeg ved ikke, om det, man beskæftiger sig med som gruppeformand for Liberal Alliance, er at krydse af, når folk kommer og går, men jeg kan i hvert fald for mit eget vedkommende ikke genkende en arbejdsuge på 40 timer om ugen – det må jeg sige.
Kommentar:  Tak. Så vil jeg afslutningsvis spørge ministeren, hvad ministeren så vil gøre for de mange pensionister, som i dag ikke er dækket af den nuværende lovgivning, og som sådan jo heller ikke bliver det, ved at der bliver lavet en ny lovgivning. Hvad vil man gøre for dem, der ligger i mellemgruppen?

Svar:  Som ordføreren sikkert også ved, fordi jeg har svaret Socialudvalget på det tilbage i december sidste år, vil det jo medføre nogle merudgifter, hvis man skulle fjerne aldersbegrænsningen – på det konkrete spørgsmål om merudgiftsydelsen på et niveau, der varigt hedder 75 million kroner Det gælder jo her ligesom alle andre steder, at det vil være en diskussion om, om det er det væsentligste sted at sætte ind i en samlet politisk prioritering af, hvordan vi kan sikre bedre overgange for mennesker med handicap og funktionsnedsættelse. Den drøftelse tager jeg meget gerne også med Det Radikale Venstre – det er i hvert fald noget af det, vi mener er afgørende at få kigget på i vores handicappolitik.
Kommentar:  Jeg kan garantere for, at regeringen gør, hvad den kan, for at finde en løsning på det her problem. Det kræver en lovændring, og det kræver som bekendt et flertal i Folketinget at kunne lave en lovændring. Derfor er jeg da rigtig glad for at se De Konservative være så optaget af det her. Så er vi tættere på at kunne tælle til 90 mandater. Hvis det her var meget enkelt, går jeg ud fra, at spørgeren, da hun var minister, også meget hurtigt kunne have løst det her i foråret. Jeg går videre med det, og jeg vil også snarest indbyde Folketingets partier til drøftelser om præcis det her spørgsmål.

Svar:  Men det vidner bare om, at det her ikke længere har en høj prioritet. Og det er en udfordring hver eneste dag for Jonas Høj Jensen og for Jonas Høj Jensens mor, som står med døre, der er åbne, så han kan gå ud på gader og stræder og både selv komme til skade og også skade andre. Så vi skylder altså dem, der ikke kan passe på sig selv, og som har et stort kognitivt handicap, at finde nogle løsninger. Derfor vil jeg bare spørge: Er der indkaldt til forhandlinger, eller hvornår påtænker ministeren at indkalde til forhandlinger for at sikre, at der kommer en løsning for Jonas Høj Jensen og andre, der er i en lignende situation?
Kommentar:  Jeg forventer altid af medarbejderne i mit ministerium og de tilknyttede styrelser, at de er meget åbne over for forskellige alternativer i forhold til både at kunne vælge noget, der måtte være bedre, men også nogle gange noget, der er billigere uden at være dårligere. Så det kan jeg fuldt ud bekræfte.

Svar:  Jeg følger gerne op med at stille nogle konkret spørgsmål via udvalget, selv om jeg ikke er medlem af udvalget. Men derfor kan man jo godt stille spørgsmål. Så tak for de svar for nu.
Kommentar:  Jamen jeg hørte godt, at der var andre, der også havde de spørgsmål, og det er jo, fordi det her er noget, der vedrører os alle, og er noget, der berører os meget dybt: at vi ser, at hele vores fundament i Danmark faktisk bliver undermineret af, at man laver et parallelt samfund. Derfor har jeg jo savnet meget, at ministeren mere tydeligt var ude på handling. For jeg har ikke hørt ministeren sige, at hun tager kontakt til Aarhus og dermed får talt med Aarhus Kommune om, hvordan de kan undgå, at dette kommer til at ske. Jeg kunne forstå på en avis, at det faktisk er sådan, at der er nogle i regeringen, der synes, det ligefrem er en god idé. Så jeg vil gerne høre ministeren meget tydeligt svare på: Er det muligt, at ministeren tager kontakt til Aarhus og får tydeliggjort, at det ikke er noget, man skal støtte der?

Svar:  Jeg har faktisk ikke hørt om, at Aarhus har gået i de her tanker, og jeg vil selvfølgelig starte med først at vende tilbage til ministeriet og finde ud af, hvad der er op og ned i den sag. Men når det så er sagt, vil jeg gerne sige: I Danmark har vi én lov, og den gælder os alle sammen. Og jeg tror, at vi skal være lige opmærksomme på det, uanset hvor vi står henne i det politiske spektrum her i Folketinget, altså på, at vi har en forpligt else til at sætte ind for at bekæmpe nogle af de ting, som vi ser, blandt andet at man ikke kan få accepteret, at man er blevet skilt, når man nu er blevet skilt. Derfor har vi jo sat ind meget tydeligt med mange forskellige indsatser. Jeg er selvfølgelig ked af, at spørgeren ikke synes, at hun har set handling fra min side. Jeg har nu faktisk været i samråd, hvor jeg har oplyst om præcis de her initiativer. Spørgerens eget parti er desuden med i satspuljeaftalen, hvor vi jo i fællesskab har afsat 24 million kroner, og hvor vi har haft mange af de her drøftelser. Så jeg tror ikke, at min holdning er ukendt, når det drejer sig om sharia i nogen som helst form. Det har jeg selvfølgelig ingen intentioner om eller muligheder for at bakke op om. Jeg synes ikke, at det er nogen god idé, og derfor glæder jeg mig sådan set også til, at vi skal til at udmønte satspuljeaftalen i lovforslag.
Kommentar:  Det lyder ret voldsomt, at dagen efter europaparlamentsvalget bryder EU sammen. Jeg har ikke helt samme frygt for EU's fremtid efter dette europaparlamentsvalg. Lad os nu blive i virkeligheden og sige, at det heller ikke sker, at EU bryder sammen dagen efter parlamentsvalget eller dagen efter igen. Hvad er det så, Dansk Folkeparti vil have? Jeg har stadig væk ikke fået et svar. Altså, hvis ikke der kommer det der fuldstændige jordskredsvalg ved europaparlamentsvalget, så der kommer dette flertal til visse grupper og så videre og så videre, hvad er det så, Dansk Folkeparti vil have?

Svar:  Nu stiller herre Michael Aastrup Jensen et hypotetisk spørgsmål, og det er jo sådan med hypotetiske spørgsmål, at de kræver, at der er nogle forhold i fremtiden, som afklares, før der kan svares på dem. Men min formand har jo allerede indikeret, at han ønsker en afstemning om Danmarks forhold til EU. Det er jeg enig i at vi skal have, men jeg har bare samtidig det håb, at det, der vil ske med det europaparlamentsvalg, er, at betingelserne for det europæiske samarbejde kan ændres, fordi Europa-Parlamentet i meget højere grad, end tilfældet er nu, kan blive en stopklods for at komme videre – for der vil være rigtig mange partier repræsenteret, som ikke ønsker, at EU skal gå videre ad den vej, som EU har været på de sidste flere årtier.