kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Hvis statsministeren læste vores finanslovsforslag, ville finansministeren se, at vores ambition er 4 milliard kroner (Munterhed). 14 milliard kroner er nok lige i overkanten, da det vist er 11 milliard kroner, der bruges på selve systemet, vil jeg sige til beskæftigelsesministeren. Men når nu statsministeren siger, at det ene og det andet ville være befordrende for debatten, bliver jeg altså nødt til bare i virkeligheden at gentage mit spørgsmål. Jeg forstår egentlig ikke, at statsministeren ikke er i stand til at svare lidt mere imødekommende på det, når man tænker på den nye parlamentariske situation og de flertalsmuligheder, regeringen har i det her Folketing. Jeg bilder mig sådan set ind – det kan være, at jeg er indbildsk – at hvis vi skal lave en beskæftigelsesreform, hvis vi skal lave en vækstpakke, der spreder optimisme i dansk erhvervsliv og blandt danskerne i foråret, har jeg svært ved at se, at regeringen og i hvert fald Venstre ikke er en del af det. Jeg udtrykker nu et ønske om at se de her ting i en sammenhæng, og så håner statsministeren mig bare. Statsministeren må da være i stand til at svare på det enkle spørgsmål: Hvis man, når eksperterne har talt, og når regeringen har tænkt sig om, er i stand til at lave en aftale på beskæftigelsesområdet, som frigør et beløb – stort eller mindre – er regeringen så indstillet på at bruge det provenu målrettet i forhandlinger om en vækstpakke II? Det bør man da kunne svare ja eller nej til.

Svar:  Jeg har faktisk svaret på det spørgsmål, og jeg skal virkelig beklage i hvert fald mindst to ting. Det har ikke været min hensigt at håne herre Lars Løkke Rasmussen, men hvis herre Lars Løkke Rasmussen mener, at det at bede om klare svar fra Venstre er udtryk for en hån, så kan det godt blive hårdt at sidde i opposition, for nogle gange skal man jo komme med nogle klare svar. Så skal jeg også beklage, at jeg åbenbart har tænkt bedre om Venstre, end jeg burde, for jeg har forstået, at man ville finde 3 milliard kroner, men nu viser det sig, at man vil finde 4 milliard kroner Så er vi jo godt inde i ydelserne i hele dagpengesystemet, og derfor synes jeg, det er endnu mere relevant, når Venstre nu har tænkt på 4 milliard kroner, at få bare en lillebitte og lidt større forståelse af, hvor der skal spares. (Lars Løkke Rasmussen  (V): Læs vores papirer). Det står ikke skrevet, hvor der skal spares, så det svarer jo ikke på det. Altså, herre Lars Løkke Rasmussen har nu haft flere omgange til at svare på det. Jeg har ikke fået at vide, hvor der skal spares 4 milliard kroner på beskæftigelsessystemet. Det er godt nok noget, der vil kunne mærkes for rigtig mange mennesker. Jeg tror, der sidder rigtig mange mennesker, som enten er arbejdsløse eller måske frygter, at de kan blive det, og som egentlig gerne vil vide, hvor det er, Venstre vil spare på beskæftigelsessystemet. 4 milliard kroner er mange penge.
Kommentar:  Jeg synes bare, det er vigtigt, når ordføreren selv nævner LEGO i sin ordførertale, at sige, at det jo faktisk er sådan, at der har eksisteret lovgivning på det her område i mange år, hvor det løbende er lykkedes rigtig mange virksomheder at lave generationsskifter. Jeg mener og Enhedslisten mener, at det godt kan lade sig gøre med den eksisterende lovgivning, uden at man kommer med en ny skatterabat. Og vil ordføreren ikke anerkende, at det her er en skatterabat, som virkelig kommer til at batte hos de familieejede virksomheder, hos de milliardarvinger, som der eksisterer blandt Danmarks familiedynastier?

Svar:  Det var jo sådan, at herre Benny Engelbrecht, da han var skatteminister, afskaffede formueskattekursen, og jeg tror sådan set, at mange af de her store familiedynastier ville foretrække at genindføre formueskattekursen. Det forslag, vi kommer med her, gavner i høj grad også de mindre og mellemstore virksomheder, som får 75 procent af provenuet. Det gør vi med åbne øjne, fordi vi sådan set ønsker, at alle virksomheder, ikke kun de store virksomheder, får gavn af det her, fordi vi mener, at alle har fordel af den vækst, der sikrer beskæftigelse.
Kommentar:  Herre Marcus Knuth blander konsekvent tingene sammen. En lejr, som eksisterer i det offentlige rum, kan man allerede rydde i dag. Der er lovgivning på plads, der sikrer det. Det her lovforslag handler om at tigge og om at sætte straffen op for at tigge foran en station, i en gågade eller i et offentligt transportmiddel. Jeg mener, det er fuldstændig uproportionalt, at man nu vil til at sætte fattige mennesker, som sidder og tigger foran en togstation, i fængsel i 14 dage. Det er en straf, der svarer til, hvad man får, hvis man udøver såkaldt simpel vold over for andre mennesker i vores samfund. Jeg mener, at det at straffe mennesker for at tigge bliver set på linje med, at man udøver vold mod andre mennesker. Det mener jeg simpelt hen er en fuldstændig vanvittig måde at lave retspolitik på.

Svar:  Tak. Jeg synes, det er interessant, at ordføreren åbner op for at hæve strafferammen for simpel vold. Det kunne være en interessant diskussion. Men det grundlæggende her er jo, at der er mange danskere, der føler sig utrygge. Nu kan vi jo så konstatere, at fru Zenia Stampe og jeg begge to tager S-tog, men forskellige linjer, og jeg har i hvert fald også oplevet store grupper af unge kriminelle romaer, som for eksempel går igennem toget og tigger på en meget anmassende måde – op og ned igennem S-toget. Og det synes jeg ikke er i orden. Og hvis vi så kan løse problemet med, at de tigger, og måske også motivere dem til at tage hjem, fordi de i en periode på 14 dage ikke kan drive erhverv på forskellig vis, jamen så synes jeg da, at 14 dages fængsel er en ganske udmærket straf, som i høj grad er proportionel. Jeg har svært ved at forstå, hvorfor ordføreren ikke kan se det.
Kommentar:  Jeg er lidt i tvivl om, hvad spørgsmålet egentlig går ud på. Altså om det var dem, der får stemmeret til kommunal- og regionalvalg, og som så ikke kan sproget – hvad vi skal gøre i forhold til dem – altså, om det var det, der var sigtet i spørgsmålet. Eller om det drejede sig om dem, der er blevet danske statsborgere, og hvor vi ikke er hundrede procent sikre på, at sprogkompetencerne er i orden for de finere nuancer, og det kan man jo have nogle holdninger til. Hvis det er det første, kan vi jo ikke komme uden om det. Der er nogle EU-regler, der, ligemeget hvad herre Martin Henriksen og jeg kunne blive enige om, gør, at i hvert fald statsborgere inden for EU-landene  skal  have stemmeret til kommunale og regionale valg i Danmark. Og det er jo så underordnet, om de kan dansk eller ej.

Svar:  Men spørgsmålet er, om ministeren mener, det er et problem, at der er udlændinge i Danmark, som har mulighed for at stemme og stille op, men som faktisk ikke kan dansk. Hvad gør vi, hvis nu de bliver valgt til noget i Danmark – det kan også være udlændinge fra ikke-EU-lande? Hvis de stiller sig op i en kommunalbestyrelse uden at kunne dansk, skal det offentlige så stille en tolk til rådighed, sådan så der kan være tolkning af både det, borgmesteren siger, og af det, medlemmet af kommunalbestyrelsen siger? Mener ministeren, at det er den vej, vi skal gå? Eller mener han dybest set, at det  er  et problem, at der faktisk er mulighed for, at man kan stemme og lade sig vælge til forskellige forsamlinger i Danmark, uden at man faktisk kan forstå, hvad det er, der foregår i det danske samfund, fordi man ikke kan det danske sprog? Er det et problem?
Kommentar:  Så vil jeg gerne spørge – så kan ministeren jo selv afgøre, om han kan eller vil svare – om noget, der måske ligger inden for ministerens ressort, nemlig DSB: Er det korrekt, at der er debat eller overvejelser om, at DR må sende deres takst- eller prisændringer ud digitaliseret over e-Boks? Kunne Post Danmark så i givet fald også komme ind under den ordning? Jeg ved godt, det lidt modsiger det, jeg sagde før, om dem, der har svært ved at gå på nettet, men der er trods alt nogle, der vil få glæde af det.

Svar:  Jeg beklager dybt, men jeg tror simpelt hen, jeg tabte tråden. Det lykkedes mig ikke at forstå det. Det var noget med DR og DSB, og jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet. Jeg tror også, det måske ligger lige på kanten af det spørgsmål, jeg har forberedt mig på, så jeg vil anbefale, at jeg får det skriftligt, eller at vi kan mødes igen, næste gang der er spørgetime her i salen, og tage det mundtligt. Men hvis det er DR, er det ikke mit ressort. DSB er mit ressort, hvis det var det, spørgsmålet handlede om. Undskyld, jeg tror ikke, jeg formåede at forstå lige den del af spørgsmålet.
Kommentar:  Ja, jeg hører stadig væk, at ministeren siger, at der vil blive taget geografiske hensyn. Jeg kunne godt tænke mig, om ministeren også ville svare på, om der vil blive taget landdistriktshensyn, hensyn til de steder, hvor man i forbindelse med en anden rationalisering har fjernet rigtig mange arbejdspladser. Man kan jo godt få et indtryk af, hvordan det bliver med den nye struktur – der begynder at danne sig et billede – når man ser på, hvor henne der er centre med visiteret tidsbestilling. Men kan ministeren berolige os ved at sige, at det landkort kan komme til at se helt anderledes ud, altså at det ikke er sådan, at der er en  sammenhæng mellem de fremtidige skattecentre, og de steder, hvor der nu er en visiteret tidsbestilling?

Svar:  Det kan jeg fuldstændig bekræfte; der er ingen sammenhæng dér. Det er rigtigt, at der er sket en udvælgelse dér, men det har ingen sammenhæng med, hvilke skattecentre man til sin tid eventuelt kommer til at nedlægge. Der er ingen beslutninger truffet på det område; det bliver engang i det nye år, og det har intet at gøre med, hvor der måtte være visiteret tidsbestilling. Det har intet med det at gøre. Så blev der spurgt til, om der ville blive taget landdistriktshensyn. Jeg vil sige, at det er lidt uklart for mig, hvad det egentlig betyder. Vi har jo skattecentre liggende mange forskellige steder i landet i øjeblikket; jeg har været ude at besøge en del af dem. Det er meget velfungerende skattecentre, som vi er meget tilfredse med. Hvad angår nogle af dem, bliver vi desværre nødt til at sige, at dem har vi ikke plads til længere. Men det vil jo stadig væk være sådan, at befolkningen vil kunne opleve, at skattecentrene ligger tæt på dem. Med andre ord: Der vil ikke ske en centralisering i København; der vil blive taget et meget stort hensyn til den geografiske spredning af skattecentrene. Men præcis hvor de vil komme til at ligge, kan jeg ikke svare på i dag.
Kommentar:  Der er ingen af de ting, ordføreren sagde, der ikke allerede står på bruttolisten. Der er ikke taget stilling til, hvad det er, vi samlet set skal gøre endnu. Det ville vi jo skulle gøre i fællesskab, så jeg tror sådan set, spørgeren ville blive temmelig fornærmet over, hvis jeg bare sådan havde sat hak ved noget og sagt: Vi tager det der og det der. Det mener jeg vi skal gøre i fællesskab, bredt. På uddannelsesområdet skal nærmest alt gøres i brede, brede forlig, og den tradition synes jeg sådan set vi skal fortsætte med. Det, jeg forestiller mig, er, at vi dels får lavet bruttolisten længere med de idéer, som spørgeren og de andre ordførere kunne have, dels at vi begynder at kigge ind i, altså område for område, hvad vi gør med indskolingen, hvad vi gør med mellemtrinnet, hvad vi gør med udskolingen, og hvad gør vi med stx'erne, hhx'erne, htx'erne, eux'erne og så videre derudad, altså simpelt hen får afdækket, hvor problemerne er, og så får sat gang i de forskellige, nu kalder ordføreren det for faglige hjælpepakker, og det kan man godt kalde dem. Jeg er helt enig i det, jeg lytter mig til ordføreren mener med det. Der er behov for, at vi indholdsmæssigt går til, hvordan vi får samlet op på børn og unge, som har haft for nogles vedkommende jo rigtig lang tid med nedlukning. Det er i øvrigt ulige fordelt, alt efter hvor lang tid der lokalt har været lukket nederst Den opgave skal vi tage på os, og det kommer vi til at bruge rigtig mange kræfter på i de her vintermåneder i fællesskab med hinanden.

Svar:  Kan vi så forvente, at der til mødet her på fredag fra ministerens side ligesom er lavet en overordnet kortlægning – nu bliver det kaldt en bruttoliste, men jeg tænker, at det sådan lidt er en kortlægning – af, hvor de faglige huller er, og hvor de største udfordringer er, der har været på grund af den virtuelle undervisning, så man derfra kan gå ind og sige, hvad det så er, der skal til?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  [Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse]. Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 90 (S, DF, V, LA, RV, SF og KF), imod stemte 19 (EL og ALT), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er vedtaget og vil nu blive sendt til udenrigsministeren.
Kommentar:  Det vil jeg nu godt vove at påstå at det er, for man skal jo huske på, hvad alternativet var. Alternativet ville have været et ja, der havde givet herre Jan E. Jørgensen og andre i EU-begejstrede mennesker adgang til at aflevere dansk suverænitet ved almindeligt flertal i Folketingssalen, og den fremtid vil jeg gerne friholdes fra. Jeg skal bare lige høre ordføreren, hvor det er, der står, at der er søgninger, der ikke bliver foretaget. For det, jeg læser, er, at der er søgninger, som bliver foretaget. Hvis de ikke er akutte, bliver de foretaget dagen efter. Men jeg synes ikke, jeg kan læse nogen steder, at man siger, at der er nogle søgninger, man ville have foretaget, som man ikke foretager i aftentimerne.

Svar:  Altså, der er jo tale om en konkret vurdering: Er en opgave er af hastende karakter, eller er den ikke? Og er den af hastende karakter, er det rigtigt, at så foretager man søgningen, og så er der en forsinkelse på, hvor lang tid det tager at få de oplysninger ind. Og da det er et skøn i hvert enkelt tilfælde, vil der jo være søgninger, der først bliver foretaget dagen efter inden for normal arbejdstid.
Kommentar:  Jeg tror, det er en forkert måde at stille tingene op på. Jeg tror, at SAS visionært og klogt har vurderet, at det at være foran i klimaindsatsen ikke er noget, der skader ens konkurrenceevne. Det er noget af det, der giver tillid hos forbrugerne. Det er i øvrigt også noget af det, som kan føre til færre udgifter. Hvis man eksempelvis bruger mindre brændstof, så bruger man også færre penge på brændstof – for nu at tage et eksempel. De garantier, vi har givet SAS sammen med den svenske regering, og som Folketinget har godkendt i Finansudvalget, har ikke haft krav om, at SAS skulle gå ind med nye miljøtiltag, og jeg opfatter egentlig de udtalelser, der er kommet, som en opbakning til, at SAS allerede nu er et meget grønt selskab.

Svar:  Nu er vi jo, jævnfør tidligere debatter, alle bekendt med, at ministeren har en pressechef, og jeg synes også, at ministeren så burde være klædt på til at forholde sig til de udtalelser, der er kommet fra regeringens støttepartier, hvor man klart og utvetydigt siger, at skal der etableres en økonomisk tilskudsmodel i forhold til at få krisen lidt længere væk, fjerne de tunge og sorte skyer over SAS, deres økonomi og mange tusinde medarbejdere, skal det ikke foregå, sådan som både Enhedslisten og Det Radikale Venstre har foreslået, nemlig ved at man skal stille nogle større miljøkrav til dem, end man gør til deres konkurrenter.
Kommentar:  Først og fremmest mange tak til ministeren for også at repetere den historie, der ligesom ligger forud for, at vi har fået ekspertudvalgets udkast til en ny havnelov. Det er selvfølgelig nyttigt lige at få repeteret det. Det, der undrer mig som Socialdemokratiets ordfører på transportområdet, er, at man sætter det her store arbejde i gang, og så kommer man med nogle anbefalinger, som i så stort et omfang virker til at være i modstrid med, hvad der er af interesser hos de danske havne, især de mellemstore og små havne, hos Kommunernes Landsforening og hos flere andre, som har kritiseret det her med, at man som lille eller mellemstor havn bliver tilført en masse ny bureaukrati og måske også får frataget nogle muligheder for at køre videre som selvstyrehavn og andet, sådan at forudsætningerne for at drive havn som mindre eller mellemstor havn bliver meget, meget svære. Hvorfor har ministeren ikke valgt en proces, hvor man i højere grad havde involveret de her mennesker og måske også involveret os andre som ordførere på området, så vi kunne have fået et udspil, som mere flugtede med, hvad det er for nogle interesser og behov, der er i Danmark, men også hos de her havne? For det virker lidt, som om man nu kommer og har skudt meget ved siden af, i forhold til hvor det er, vi kommer til at lande inden for det her område. Der bliver en masse unødig frustration og angst hos nogle af de mindre kommuner, som er rigtig glade for deres havn og gerne vil bruge den som et vækstlokomotiv for deres kommune. Kunne man ikke have grebet det her an på en lidt mere hensigtsmæssig måde?

Svar:  Alle ting kan gribes an på andre måder, og jeg er klar over, at der findes medlemmer af oppositionen i Folketinget, som altid mener, at den måde, som regeringen har gjort det på, er forkert. Uanset hvor rigtig den måtte være, mener de stadig, den er forkert. Jeg har valgt den tilgang at bede eksperter, folk med forstand på det – men også folk med interesse for de danske havne har siddet i udvalget, og Dansk Industri har siddet i udvalget – om at sætte sig sammen, kigge på tingene og så om muligt nå til enighed om anbefalinger. Og det her er meget væsentligt, for udvalget nåede til enighed. Danske Havne er enige med resten af udvalget om disse anbefalinger. Og herefter vil regeringen så tage en drøftelse af det inden for de forskellige ministerområder, som er berørt, og finde regeringens holdning til det.
Kommentar:  Tak. Jo, sådan har jeg også tænkt. Jeg har tænkt, at det vel ikke kun er i Danmark, man har it. Nu er jeg jo ikke it-ekspert, men jeg er blevet gjort bekendt med – nu er det under en mundtlig besvarelse her, så det kan blive svært at komme helt i dybden med det – at det jo stadig er en værdi, at systemerne skal tale med hinanden og så videre, og så kommer vi ud i det der med, at man alligevel skal til at designe noget, og det er der, hele udfordringen er. Så tror jeg også, det er vigtigt, at vi lige minder hinanden om, at Polsas jo ikke er et statistiksystem, men et sagsbehandlingssystem, og det giver nogle udfordringer. Jeg deler sådan set frustrationen over, at der er noget, vi ikke altid helt kan komme til bunds i. Nu er vi ved at modernisere det – jeg siger lige, at det jo ikke er sådan, at man ikke har gjort noget ved det siden 1997. Altså, man moderniserer det jo hele tiden, og så er man ved at kigge på – for det står i flerårsaftalen – at man skal have et nyt system. Vi skal så bare finde den rigtige vej derhen, for ingen af os har en interesse i, at vi får sådan en ny, stor it-skandale, eller hvad det nu kunne blive.

Svar:  Nej, det har ingen af os interesse i, og derfor vil jeg spørge ministeren, hvornår vi kan regne med at høre om, at der er noget på vej i forligskredsen, altså hvornår kan vi regne med, at der er et forslag til noget nyt, der skal købes eller tages i brug på det her område, altså hvornår kan det ske, og i givet fald, hvordan man har tænkt sig at modernisere. Er det bare, at man lægger flere gerningskoder ind i systemet, så Folketinget nemmere, kan man sige, på kort sigt kan trække nogle tal ud? Det synes jeg er relevant at få at vide.
Kommentar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 og 2 af økonomi- og erhvervsministeren som vedtaget. De er vedtaget.

Svar:  Forhandlingen drejer sig herefter om lovforslaget i sin helhed. Da ingen beder om ordet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Det var overhovedet ikke svar på spørgsmålet. Altså, spørgsmålet gik på, om Venstres integrationsordfører repræsenterer regeringens politik, når den pågældende siger, at der er styr på de ydre grænser. Grunden til, jeg spørger ministeren, er jo, at jeg selv har siddet i det ene europaudvalgsmøde efter det andet og hørt ministeren fortælle, hvordan der ikke er styr på de ydre grænser, og hvordan det forhold, at der ikke er styr på de ydre grænser, gør, at vi har behov for grænsekontrol. Så må man jo bare sige, at det da er underligt, hvis der sådan inden for den sidste uge, ja, faktisk i virkeligheden mindre, pludselig skulle være sket det, at der nu var kommet styr på de ydre grænser, især taget i betragtning, at der alene i år til og med den 10. maj er kommet 53.386 personer ind. Jeg ved ikke, om det er et udtryk for, at der er styr på de ydre grænser. Jeg synes det ikke. Men jeg ved ikke, om ministeren synes det.

Svar:  Jeg ved simpelt hen ikke, om herre Kenneth Kristensen Berth overhovedet hørte mit svar, for jeg sagde, at der ikke var styr på de ydre grænser. Det var det, jeg sagde i første omgang, og det er derfor, vi har grænsekontrol på grænsen til Tyskland. Det er, fordi der ikke er styr på de ydre grænser i Europa. Så enkelt mener jeg egentlig at det kan siges, og det var derfor, jeg sagde, at jeg slet ikke kunne svare på den sidste del af spørgsmålet, for spørgeren spurgte i sit spørgsmål, om jeg  i bekræftende fald  mener at der er styr på de ydre grænser. Ja, hvorfor har vi så grænsekontrol? Så jeg vil bare sige: Der er ikke styr på de ydre grænser til Europa, og derfor har vi grænsekontrol.
Kommentar:  Jamen så vil jeg da også benytte lejligheden til at sige tak for besøget på Sindal Marked. Det var jo en sand fornøjelse at have undervisningsministeren der, endda også i den socialdemokratiske bod. Det var jo virkelig noget, der ville noget. Ministeren siger, at det er forkert, at det er år efter år efter år. Altså, jeg står her med en oversigt over besparelserne på erhvervsuddannelserne i Nordjylland, hvor der jo i årene frem skal spares 300 million kroner Men der er det altså i 2016 bare på Aalborg Tekniske Skole 6,9 million kroner, i 2017 er det 13,3 million kroner, og i 2018 er det 19,8 million kroner Og så er der også årene frem. Det må da være år efter år efter år. Det er jo det, tallene her viser, nemlig at man skal spare. Kan ministeren helt udelukke, at det med pengene spiller ind på, hvor attraktivt det er at gå på de her uddannelser?

Svar:  Jeg siger det bare i al beskedenhed. Nu har jeg ikke set de tal, som ordføreren står med. Men man skal i hvert fald huske at holde tingene adskilt. Hvad er det, der handler om, hvor mange elever der kommer på skolen, og hvad er det, der handler om prioriteringsbidrag? Det er sådan set det eneste, jeg siger. Det er vigtigt, at man kalder tingene ved deres rette navn. Men igen vil jeg holde fast i de rigtig gode muligheder, man har, i Nordjylland. Der er fordelsuddannelser. Vvs er en fordelsuddannelse. Der er nogle muligheder. Der er virksomheder, der gerne vil tiltrække elever. Så handler det blandt andet om at gøre elever og unge mennesker opmærksom på de muligheder, for der er jo også nogle unge mennesker her, der går glip af en mulighed. Det skal man også huske i den samtale, vi har, omkring erhvervsskolerne.