Kommentar:  Når det er uredeligt på den måde, som herre Lars Løkke Rasmussen stiller det op på, så er det, fordi herre Lars Løkke Rasmussen jo må vide, at det dækker over, at der har været lidt mere vækst i 2015, og at der så bliver lidt mindre vækst i 2016. Nu er det jo ikke mig, der stiller spørgsmålene, men er det ikke rigtigt – og det ville være befriende, hvis herre Lars Løkke Rasmussen ville bekræfte det – at herre Lars Løkke Rasmussen tager fejl, og at jeg har ret, når jeg siger, at vi i forhold til Venstres nulvækst har 20 milliard kroner mere at gøre godt med i den offentlige sektor, og at det sådan rundt regnet, for det er naturligvis i gennemsnit, bliver til 3 milliard kroner ekstra om året. 3 milliard kroner er ikke guld og grønne skove, og jeg vil godt sige åbent og ærligt til den danske befolkning, at der ikke bliver luksus i den offentlige sektor; det gør lige præcis, at vi kan følge med i den offentlige sektor. Men det er immer væk bedre end de 0,00, som Venstre har til den offentlige sektor. Hvor ville det dog være friskt og befriende, hvis vi i denne spørgetime kunne få bekræftet, at vi har 20 milliard kroner ekstra til den offentlige sektor over de næste år, og at Venstre har lige præcis 0. Det ville være rigtig dejligt, og så ville vi få noget ud af den her spørgetime.

Svar:  Vi har – altså, danskerne har, vi taler om det danske samfund – en regering, som har fremsat et finanslovsforslag, der hviler på, at man nu endnu en gang har nedjusteret vækstskønnet, hvor man altså har et glasurlag på 1 promille fra 2015 til 2016, og hvor man skubber ubetalte regninger foran sig. Man har en togfond, som ikke hænger sammen, og som foreløbig er blevet tappet for 9 milliard kroner i forhold til det, man havde stillet danskerne i udsigt, uden at man siger til danskerne, hvad det er for nogle skatter og afgifter, der så skal sættes i vejret for at finansiere de penge, der mangler, eller at man gør det, der kunne være alternativet, nemlig siger, hvad for nogle veje der så alligevel ikke skal bygges. Der er en liberalisering af elområdet, som er blevet skubbet til næste år, fordi der mangler 1 milliard kroner Der er et tiltag på asylområdet, der skal skabe et indtryk af, at det har man styr på, for det har man skubbet til næste sommer, og der tror vi alle sammen, må jeg så forstå, på, at der ikke længere er uroligheder i Syrien, så der i 2016 ikke bliver brug for ekstra udgifter til asylbehandling til asylansøgere. Det er jo sådan, det hænger sammen. Hvem der har penge i det her land, og hvem der ikke har penge, afhænger af, om vi kan få det til at hænge sammen. En måde at få det til at hænge sammen på er at føre en økonomisk politik, der gør, at nogle flere danskere bliver en del af arbejdsfællesskabet, og at vi sætter de alt for mange med ikkevestlig baggrund, der går ledige rundt, de  alt  for mange, der går på kontanthjælp, fordi regeringen har pillet kontanthjælpsloftet ned, i gang. Stillet over for alle de udfordringer har vi en statsminister, der nu,  (Formanden:  Ja tak!) efter at jeg har stillet spørgsmålet seks gange, endnu ikke har antydet, hvad der kunne være et ekstra initiativ i det nye år, og derfor vil jeg bare slutte af, hvor jeg startede, og sige: Lad os nu snart få det folketingsvalg. Og det er jo i virkeligheden ikke kun, fordi det så fremmer, at vi kan få den afstemning om forbeholdet, som vi er enige om, men også fordi det kunne føre til, at vi fik en ny regering, som tog nogle af de her mere grundlæggende problemer i vort samfund alvorligt.