kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Det er jo rart med sådan en iPad, hvori man kan finde artiklerne, så man kan kommentere og irettesætte med dem. Det her er fra Dagens Byggeri med overskriften »Læger fravælger nordjyske sundhedshuse«. Af de potentielt 35 praktiserende læger, der er plads til i de fire huse, har kun fire valgt at etablere sig. Det var det, jeg hentydede til i min tale. Det er blot for at sige til nordjyden, at der er noget arbejde at med i det nordjyske.

Svar:  Joh, det er rigtigt, men ordføreren sagde, at de bare stod og samlede støv – for at citere ordføreren. Og der må jeg så bare sige, at det ikke er at samle støv. Jeg synes rent faktisk, det er en lille smule urimeligt set i forhold til det, der er regionernes opgave og udfordring, at ordføreren på en eller anden måde ligesom lidt nedgør, at man har bygget sundhedshusene. Man har gjort det af nød, fordi man har en udfordring. Jeg ved også godt, at ordføreren for Dansk Folkeparti heller ikke er den, der har støttet og opmuntret de praktiserende læger mest til at engagere sig og spille positivt med. Her refererer jeg til en debat, fru Liselott Blixt og jeg deltog i, på lægedagene for ikke så lang tid siden ude i Bella Center, hvor rigtig, rigtig mange hundrede praktiserende læger var samlet. Det synes jeg bare vi skal se på. Vi har en samlet opgave her i Folketinget, og jeg synes, vi skal hjælpe regionerne alt det, vi kan, for der er borgere derude, som det ellers går ud over.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 102 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 10 (EL), [hverken for eller imod stemte 0]. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Vi skal have frihed her i landet – det er vigtigt. Der skal være personlig frihed, der skal være ytringsfrihed. Det håber jeg da er noget, vi alle kan være enige om. Men man kan ikke tale om frihed – heller ikke som lovgivere – hvis man ikke erkender, at der må følge et ansvar med friheden. Ellers bliver det i hvert fald en ansvarsløs frihed, man går ind for. Det er i hvert fald noget, vi i Det Konservative Folkeparti er meget opmærksomme på, nemlig at nogle gange skal der regler og rammer til for at sikre friheden. Vi mener, at det er stik imod ønsket om personlig frihed, hvis man bare tillader, at man uhæmmet kan fremme terrorvirksomhed i sin programvirksomhed. Derfor synes vi også, at det var et reelt problem, der opstod, da det viste sig, at der altså ikke var den tilstrækkelige og klare hjemmel i lovgivningen til at skride ind over for sendetilladelsen, når en tv-station fremmer terrorisme i sin programvirksomhed. Og derfor er det også helt rigtigt, når ministeren nu fremsætter et lovforslag, der skal sikre en klar hjemmel til at lukke sådan en sendetilladelse fra Radio- og tv-nævnets side, når en station fremmer terrorisme. Så kan man sige: Lukker vi så ned for enhver mulighed for det med det her lovforslag? Der er jeg da enig i, at der sikkert kan være huller – der er nettet, der er internationale programmer, der bliver sendt på kryds og tværs af landegrænser, og man kan sikkert opfinde huller, og det kan vise sig, at der er huller, vi skal lukke også i fremtiden. Men med det her lovforslag begrænser vi det i hvert fald på et område, hvor det har vist sig, at der er et hul, der skal lukkes. Vi har diskuteret frem og tilbage, hvordan mekanismerne så skal være i den konstruktion, der ligger i lovforslaget, og Det Konservative Folkeparti har tilsluttet sig, ligesom de fleste andre partier også har gjort det, den konstruktion, der ligger i det her lovforslag, og på den baggrund kan Det Konservative Folkeparti stemme for lovforslaget. Vi synes, at det både er i den personlige friheds ånd og i den ånd, at vi som lovgivere må tage ansvar for at begrænse dem, der vil fremme terrorisme.

Svar:  Jeg vil bare spørge herre Lars Barfoed, hvordan Det Konservative Folkeparti vil forhindre, at noget lignende sker via internettet?
Kommentar:  Tak til ministeren for den indledende besvarelse. Man kan lidt morsomt sige, at der kommer ikke en god løsning i morgen, der kommer en god løsning i 2022. Det må vi så glæde os til. Men et af de andre gode initiativer, der også er på vej, er det her sporopbygningsprojekt, der indledes her i sommeren 2017, hvor man gør en masse for at tilpasse forskellige ting på Kystbanen for at forbedre rettidigheden. Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om noget. Man har jo set fra andre lignende arbejder, der har været, for eksempel Østfynprojektet og sidste sommers arbejder på Køge Bugt-banen, at tidsplanen sprænges, så hvad vil ministeren gøre, for at tidsrammen og tidsplanen, der er lagt for det her sporopbygningsprogram, ikke også i det her tilfælde overskrides, sådan at man undgår, at mange pendlere oplever at bruge ekstra unødig tid som følge af ekstra sporopbygningsarbejde?

Svar:  Jamen det vil jeg holde et årvågent øje med, som enhver minister bør gøre. Som det er med den slags sporarbejder, opstår der en gang imellem uforudsete problemer og forsinkelser, og det kan jeg ikke garantere imod, men jeg vil da anspore alle medarbejdere i Banedanmark til at gøre sig den største umage med det her.
Kommentar:  Jamen det er vel også det, man arbejder på. Jeg kender jo ordføreren så godt, at jeg også ved, at ordføreren følger nøje med i, hvad der sker inden for OSCE's område. Man arbejder på at få genetableret CFE-traktaten, man arbejder på tillidsskabende foranstaltninger, men det er jo ikke nok. Man står jo over for et land, hvor man har indtrykket af, at jo hårdere Putin kører sin egen befolkning, jo flere pisk han giver dem, jo færre rettigheder, jo færre muligheder, jo mere populær bliver manden. Vi bliver desværre tvunget til at sende det signal, at vi mener det her alvorligt. Vi vil vælge vores egen fremtid. Vi vil ikke påduttes noget som helst. Vi vil ikke være russisk interesseområde, vi vil have muligheden for at vælge vores egen fremtid, og det er vel bare der, vi har et interesse- og værdifællesskab med de baltiske lande og Polen.

Svar:  Jeg synes, at OSCE er en enorm vigtig organisation her. Og jeg synes eksempelvis, at det initiativ, som den tyske udenrigsminister Steinmeier har taget for at prøve at genoplive gensidige forhandlinger omkring nedrustning i Europa i OSCE-regi, er enormt positivt. Men jeg mener bare, at det, som vi gør her med udsending af soldater til den russiske grænse, modarbejder de nedrustningsinitiativer, som bliver taget. Man kunne vende det om: Skal vi så også opruste i Arktis? Nej, det synes jeg ikke. Det er der faktisk ingen her i salen der synes. Og skulle vi så ikke hellere forsøge at få nedrustning og afspænding i Østersøen, ligesom vi alle sammen arbejder på at få det i Arktis?
Kommentar:  Der er 256 færre ansatte i politiet i dag, end der var, da statsministeren blev statsminister, og jeg prøver bare på at finde ud af, hvad der egentlig er vigtigt for regeringen, for det er jo et spørgsmål om at prioritere. Sammen har vi jo sat selskabsskatten ned og brugt penge på det, sammen har vi sat topskatten med og brugt penge på det, sammen har vi lavet to vækstaftaler og brugt penge på det, og jeg har været glad for det. Men det må jo smerte den statsminister, som synes, at alting skal måles i offentligt ansatte, og som altså på område efter område har leveret færre af slagsen og 256 færre ansatte i politiet. Lad os rykke til et andet område, nemlig hele det sociale område, de folk, der arbejder med social beskyttelse, altså SOSU-assistenter, pædagoger, og se, hvordan det samlede tal er dér. Er der færre eller flere på det område? Kan statsministeren oplyse mig om det?

Svar:  Det er fuldstændig rigtigt, at vores regeringsførelse ikke kan sammenlignes med herre Lars Løkke Rasmussens regeringsførelse, hvor man ikke havde styr på økonomien, og hvor man ganske enkelt år for år brugte flere penge, end man havde afsat. Det kan man ikke sammenligne. For nu er der kommet styr på økonomien, og det nye i dansk økonomi er, at vi overholder budgetterne. Så jeg må lige forstå herre Lars Løkke Rasmussen rigtigt: Skal der ansættes flere mennesker i den offentlige sektor fremadrettet? Ligger det i de økonomiske planer fra Venstres side? Og igen er vi jo nødt til at gætte, for der ligger ingen plan fra Venstre. Vi er nu tilbage ved den diskussion, vi har haft rigtig mange gange, og budskabet er jo egentlig ganske enkelt. For det første har regeringen jo ført en økonomisk politik, hvor vi har haft styr på tingene, og hvor budgetterne holder. For det andet har vi også sikret, at det offentlige forbrug er vokset med 10 milliard kroner siden 2011; det er jo noget, som Venstre ikke kunne have gjort, hvis de havde haft nulvækst i den periode, vi snakker om her. For det tredje kunne de her diskussioner jo undgås, hvis Venstre bare ville lægge en økonomisk plan frem. Vi andre er nødt til at gætte på, hvem der skal fyres i den offentlige sektor. For én ting er sikkert: Nulvækst betyder fyringer.
Kommentar:  Jo, men det ændrer jo ikke ved, at den oprindelige udpegning har vist sig at være fejlbehæftet, blandt andet fordi kortgrundlaget er blevet opdateret. Vi har fået mere præcise kort, og det skal man også anvende. Og nu spørger spørgeren efter, hvilke eksperter det er. Det er Miljøstyrelsen, som altså på et naturfagligt grundlag og med baggrund i data over fuglebestande har taget højde for, hvad det er, vi kan tage ud, og hvad det er, vi ikke kan tage ud. Og det er altså muligt, også under ramsarkonventionen.

Svar:  Tak for det. Mener ministeren, at det er ambitiøst, når regeringen i dens eget luftudspil skriver, at der er brug for yderligere indsatser for partikler og ammoniak frem mod 2030, hvis Danmark skal leve op til EU’s NEC-direktiv, der fastlægger lofter for, hvor meget de enkelte lande skal reducere luftforureningen?
Kommentar:  Men jeg synes heller ikke, at vi skal fratage forældrene den opgave at hjælpe deres børn til noget digital dannelse, og heller ikke lærerne i folkeskolen. Det tror jeg er meget vigtigt at vi fortsætter med. Men jeg kunne godt se for mig, at det arbejde, som forældrene laver, bliver bakket op, ved at vi stiller nogle krav til produkterne. Nu begynder vi at ane konturerne af, at der altså også er nogle bagsider ved brugen af apps, spil og sociale medier, og kalder det ikke på en eller anden form for regulering? Vi har altid gjort, hvad vi kunne, for at beskytte børn, og det synes jeg netop det her handler om.

Svar:  Vi er helt enige i, at man skal beskytte børnene. Det er selvfølgelig forældrene, børnenes forældre, der skal sørge for at beskytte dem imod det her. Det er ikke noget, vi mener staten skal gå ind at diktere, for som jeg startede med at sige, hvad er det for en vej, vi bevæger os nedad, og hvem er det, der skal bestemme herinde, hvad der er skadeligt indhold eller ej? Nu nævnte jeg selv farligt socialistisk propaganda fra SF's hjemmeside – lidt sagt med et glimt i øjet – men hvor er det grænsen går? Der blev også nævnt noget med nøgenhed, porno og så videre tidligere. Altså, der har jeg faktisk meget stor tiltro til danske forældre og til, at de ligesom kan styre det her, men jeg vil også klart sige, at selvfølgelig skal man også som forældre nogle gange gå ind at sige: Nu tager jeg telefonen, hvis du ikke selv kan finde ud af det.
Kommentar:  Nej, vi lægger faktisk stor vægt på det, man kalder armslængdeprincippet. Det må jeg sige at vi gør, det finder vi vigtigt. Hvis politikerne begynder at blande sig i programlægningen i Danmarks Radio, går det helt galt. Det har man eksempler på i andre lande: Rusland, Italien, Venezuela – you name them – ubehagelige lande. Derfor er det fantastisk vigtigt, at man har det armslængdeprincip. Selvfølgelig skal man kunne diskutere det, man skal kunne diskutere alt, men det er der jo ikke tale om. Her er der tale om et fuldstændig bevidst forsøg på at intimidere og presse Danmarks Radio til at følge en bestemt politisk linje; det er, hvad der er tale om fra Dansk Folkepartis side. Når herre Søren Espersen går ud og siger noget, når fru Pia Kjærsgaard går ud og siger noget, så er der tale om trusler, og der er tale om intimidering, der er et forsøg på at få Danmarks Radio til at ændre sin måde at lave tv på. Det er sandheden i det, og det bryder vi os ikke om.

Svar:  Nu skal det endelig ikke komme til at lyde, som om SF er for armslængdeprincippet og Dansk Folkeparti imod. Vi har jo netop sagt, og jeg har også lige sagt det i mit første spørgsmål til herre Holger K. Nielsen, at vi godt ved, at vi ikke kan ændre programmerne som sådan. Men vi vil gerne være i dialog, og vi er faktisk i en god dialog med Danmarks Radio. Så jeg synes, det er et helt utroligt plan, man fører det her op på. Men det er da godt, at SF og især ordføreren lægger så meget mærke til, hvad Dansk Folkeparti siger, og hvordan vi kommunikerer med Danmarks Radio. Men jeg vil godt lige vende tilbage til noget andet, og det er et spørgsmål omkring den nye radiokanal. Herre Holger K. Nielsen siger ikke, at man vil rulle det hele tilbage, og det kunne jeg godt tænke mig at høre en kommentar til. Hvis der sker et regeringsskifte på et tidspunkt, vil man så, hvis man har mulighed for det tidsmæssigt, rulle det tilbage? Og såfremt vi nu siger, at SF skulle fortælle, hvad sådan en radiokanal skal indeholde – det var jo ikke det, som der står skrevet i forligsteksten, men herre Holger K. Nielsen sagde jo, at man egentlig godt kunne have været med i noget omkring en ny radiokanal – hvad var det så, den skulle indeholde?
Kommentar:  Jeg vil i hvert fald sige, at det er derfor, det er afgørende, at vi også bidrager med vores stemmeforklaring, altså hvad det er, vi lægger vægt på i den her aftale, og det kommer vi til. Det kan jeg sige er noget af det, vi sidder og skriver på i øjeblikket. Når det er sagt, vil jeg gerne igen understrege, at jeg om nogen går ind for ytringsfrihed – det tror jeg heller ikke der er nogen der kan være i tvivl om. Og om nogen går jeg også ind for en fri og åben debat. Jeg benytter mig også selv af den. Jeg mener rent faktisk, helt ærligt, at vores udlændingepolitik i Danmark og det politiske klima i Danmark er sundt på den måde, at vi netop altid har kunnet diskutere det her åbent og frit – måske ikke altid, men i hvert fald igennem de seneste år – og det skal vi blive ved med. Og det kommer vi til at blive ved med. Så det ændrer det her på ingen måder på.

Svar:  Nej, men det, som er min tilgang til det her, er, at jeg godt ved, at skiftende regeringer gennem årtier har underskrevet alt, hvad der kom fra FN, fordi det har været sådan en parallel verden. Nu står vi så faktisk bare med en FN-pagt, som går stik imod den politik, som vi ønsker at føre, og som også er til gavn for Europa, nemlig at få stoppet den indvandring til Europa, som har været overvældende, og som vi ikke kan håndtere. Samtidig med at vi står og diskuterer det her, kommer der en FN-pagt, som overhovedet ikke forholder sig til problemet, og som endda begynder at komme med sådan patetiske, åndssvage opfordringer til, at nu skal man også så at sige lade være med at understøtte medier, som kunne ytre noget, der var kritisk i forhold til intolerance og alt muligt andet, altså, xenofobi og hele den diskussion, som vi har haft i Danmark. Vi har jo haft den diskussion, og derfor synes jeg bare, at det er på tide at sige nej til det her cirkus.
Kommentar:  Men der står alligevel et spørgsmål tilbage. Kommunen har behandlet en ansøgning fra en borger om, at vedkommende ikke er i stand til at håndtere digital post, og så er mit simple spørgsmål stadig væk til finansministeren: Kan finansministeren forestille sig, at der i ret mange tilfælde vil være tale om, at disse borgere efterfølgende viser sig at kunne benytte digital selvbetjening? Og det er jo rigtigt nok, at med digital selvbetjening skal man selv tage initiativet, men det vil jo ofte være for at få nogle ting, som man helt indlysende er berettiget til. Og hvad er årsagen til, at man skal igennem det her unødvendige bureaukrati med, at kommunen igen skal tage stilling, og ikke bare skal tage stilling én gang, men sådan set hver eneste gang skal tage stilling til, hvordan lige præcis den her borger forholder sig til den konkrete digitale selvbetjening? Sådan som jeg har forstået det, er det almindelige synspunkt i kommunerne jo, at det altid vil føre til den afgørelse, at det kan man næppe, når man ikke kan modtage digital post.

Svar:  Altså, til simple spørgsmål hører jo simple svar. Og det er jo også allerede inkluderet i min oprindelige besvarelse af spørgsmålet, at når det gælder digital selvbetjening, er der ganske stor forskel på, hvor komplekse selvbetjeningsløsninger vi taler om. Noget er meget, meget enkelt, andet er ganske komplekst. Og det er jo netop også derfor, at lovgivningen her er indrettet sådan, at man giver borgerne en relativt nemt adgang til undtagelse, og at man giver en mulighed for at differentiere, alt efter hvad der er tale om. Det er baggrunden for, at det er indrettet, som det er.
Kommentar:  Tak. Det bliver formodentlig en gang i det nye år. Det er min forventning, men det er klart, at vi selvfølgelig også kommer med en klar udmelding om det på et tidspunkt. Vi skal nok over på den anden side af en finanslov, førend vi når dertil, og spørgeren vil ikke være i tvivl om, hvornår det i givet fald vil blive. Men jeg er rigtig glad for, at spørgeren jo viser den interesse, som er her. Det er afgørende, at der er en interesse for investeringer i hele landet.

Svar:  Jeg ser frem til, at forhandlingerne kommer i gang. Det er nu ikke så meget dem, jeg ser frem til, som det er selve den tredje Limfjordsforbindelse, for nordjyderne holder jo simpelt hen i kø både morgen og eftermiddag i en grad, som i hvert fald slet, slet ikke tiltrækker det erhvervsliv, som vi har brug for nord for fjorden. Så jeg siger tak for ministerens tilsagn om at komme i gang med forhandlingerne, og jeg synes, det bør ske – jo før, jo bedre.
Kommentar:  Aha. Så vi har ikke nogen eksempler på, at det er sket? Jeg synes som sagt, det er helt glimrende. Vi støtter jo forslaget, for det er glimrende at få det på plads her. Men vil det så også sige, at det, ordføreren for Dansk Folkeparti siger nu her, er, at der ikke er et eneste eksempel i nyere danmarkshistorie på, at det havde gjort  nogen  forskel med det forslag, vi nu taler om? For det er jo meget godt at have proportionerne på plads. En ting er, hvad de gør i Schweiz. Nu er det så Danmark, vi er i, og i Danmark er der så ikke et eneste eksempel på, at det ville have gjort en forskel.

Svar:  Nej, det har jeg svaret på. Det, der er det gode ved det her lovforslag, er, at nu får vi nogle retningslinjer for, hvordan man skal overholde dem. Tidligere har der ikke været særlig mange retningslinjer, det har ikke været indskrevet i loven, og det er jo heller ikke en del af grundloven. Nu har vi et lovforslag, nu ved kommunerne, nøjagtig hvad de skal gøre, og så kan et kommunalt flertal udskrive en folkeafstemning for at få en opbakning fra borgerne og samtidig sige til borgerne: Når I stemmer om det her, er det bindende, og så skal vi følge det. Det er et lille skridt på vejen. Vi ser det som en lille dannende del af det kommunale selvstyre, og jeg håber selvfølgelig på, at det bliver brugt langt mere, end det gør i dag.
Kommentar:  Man kan næsten fristes til at sige, at det glæder vi os så til. Men det gør vi selvfølgelig ikke alligevel, for det vil jo betyde, at  Socialistisk  Folkeparti vil få regeringsmagten her i Danmark, og det ønsker vi bestemt overhovedet ikke. Så så langt skal vi heller ikke gå for at komme til at se de her effekter. Men jeg synes bare, at ordføreren går let og elegant hen over hele spørgsmålet om, hvorfor man er så frihedsorienteret, når ens eget parti går ind og beskriver, hvilke typer radiser man skal købe til offentlige institutioner og køkkener. Altså, der må man også i det mindste kunne sige, at det er noget, de selv må bestemme i de enkelte kommuner. Nej, det gør man ikke hos SF, Socialistisk Folkeparti. Der siger man: Det vil vi gerne bestemme på Slotsholmen; vi vil bestemme, at I  skal  bruge økologiske grønsager. Så er det, jeg siger, at der jo er en kæmpestor disharmoni mellem det at stå hernede og løfte fanen så højt og sige, at man kæmper for frihedsrettigheder til kommunerne, og det, at ens eget parti faktisk helt ned på fødevareniveau gør det diametralt modsatte.

Svar:  Jamen tak for rosen for at være elegant. Jeg vil sige, at det i hvert fald også ville glæde os meget, hvis vi kom til at bestemme mere, og hvis vi kunne sætte magt bag det, vi har agt om at gøre. Hvis det sker, får vi jo så en snak om det igen, men med et lidt andet fortegn, kan jeg forestille mig. Jeg har prøvet at svare på spørgsmålet én gang. Selvfølgelig vil vi gerne bestemme, og selvfølgelig vil vi også gerne være med til at bestemme over, hvad der skal ske i kommunerne. Det er nogle andre ting end dem, som regeringen og Dansk Folkeparti vil, og jeg er helt sikker på, at når vi samlet set ser, hvor meget vi vil bestemme over kommunerne, vil vi se, at der vil være et betydelig større råderum for kommunerne på nogle bestemt meget væsentlige områder. Så lad os nu kigge på det, hvis vi en dag kommer til at bestemme.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Det fremgår af regeringsgrundlaget, at den forsyningsstrategi, som den tidligere regering fremlagde, fortsat består. Det er et udspil, der er kommet fra regeringen, og der vil også skulle være politiske forhandlinger. Jeg forventer, at også spørgerens parti vil blive inddraget i de forhandlinger, så der er jo ikke noget endeligt resultat. Men det er klart, at forsyningsstrategien og de elementer og tanker, der ligger bag forsyningsstrategien, står uændret.

Svar:  Hvilke konsekvenser mener ministeren at de droppede investeringer i nye affaldssystemer vil have for kommunernes mulighed for at nå de målsætninger for genanvendelse, der blev fastlagt i den tidligere regerings ressourcestrategi, »Danmark uden affald«?
Kommentar:  Jeg synes bestemt også, at det er interessant at få regeringens tilkendegivelser på det her område, og dem har vi virkelig også givet i mange omgange. En af de ting, vi har sagt – og jeg ved så ikke, om herre Claus Hjort Frederiksen ikke lige har været der på det tidspunkt, hvor vi har sagt det – er netop, at afskaffelsen af de her lave ydelser ikke kan stå alene. Det skal netop være sådan, at man også gør det helt tydeligt, at hvis der er job at få, skal man påtage sig et arbejde. Det har vi også sagt tidligere. Og for eksempel skal afskaffelsen af starthjælpen følges op af en integrationsindsats, ligesom afskaffelsen af kontanthjælpsloftet skal følges op af netop en kontanthjælpsreform. De er alle sammen meget, meget væsentlige emner. Derfor har vi også haft en stor og lang debat her i Folketingssalen om dem. Derfor vil jeg også indbyde herre Claus Hjort Frederiksen til at tage endnu en debat med beskæftigelsesministeren om det, hvis han synes, at der er ting, som ikke er afklaret.

Svar:  Jamen jeg må sige til statsministeren, at det helt centrale i det her jo er, at statsministeren nu for eksempel med afskaffelse af loftet over kontanthjælpen, gør, at det for mange mennesker bliver en tvivlsom fornøjelse at tage et arbejde. Derfor vil jeg da godt spørge statsministeren: Indgår det i statsministerens overvejelser, at man fastsætter en fattigdomsgrænse som et konkret beløb i kroner og øre?