kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Der må jeg jo nok i virkeligheden gentage det, jeg sagde før, nemlig at jeg har bedt de klogeste jurister, jeg har kunnet komme i nærheden af, om at snakke sammen i Justitsministeriet om at finde ud af, om det kan lade sig gøre inden for den gældende lovgivning. For så synes jeg, at man skal gøre det. Det er så den aktuelle sag. Så håber jeg så, at vi kan ændre loven fremadrettet.

Svar:  Ja, for man kan sige: Hvad skulle morderen her gøre? Skulle han komme tilbage og anlægge sag imod udlændinge- og integrationsministeren, fordi han vil have sine penge? Lad os håbe, at det, Kristeligt Dagblad skriver, er rigtigt, nemlig at han vil rådne op i et syrisk fængsel – det ønske tror jeg vi alle sammen deler. Men jeg tror, at ministeren forstår, at det her er en sag, der optager os meget, og jeg tror, det gælder alle. Jeg kan ikke forestille mig, at der, hvis ministeren fremsætter et lovforslag med tilbagevirkende kraft, skulle være et eneste medlem af Folketinget, som ville stemme imod det.
Kommentar:  Nu ved vi jo, at der er mennesker, som har gavn af det, og som ikke har gavn af så meget andet medicin. Der er et barn, som har epilepsi, og som er allergisk over for den epilepsimedicin, der findes på markedet – det vil sige: der findes ikke andet. Det må da gøre indtryk. Som sundhedsminister må man sige: Hvordan kan vi finde ud af det her? Vi har allerede et middel på markedet. Kunne vi ikke få den her olie, som så mange nu tager, i handelen, så vi ikke ser, at det bliver lavet forskellige steder og med de komplikationer eller skadevirkninger, der kan være, hvis det ikke bliver lavet ordentligt?

Svar:  Det gør altid indtryk, når jeg hører personers beretninger, og særlig når det er om mennesker, der er ramt af sygdom, og særlig når det er om børn. Det er der ikke nogen tvivl om. Men spørgeren må da også være enig med mig i, at vi hverken har vane for, tradition for eller lovgivningsmæssig mulighed for, at det er Folketinget, der laver sagsbehandling af, hvilke lægemidler der kan få godkendelse til at blive markedsført eller ej. Der skylder vi da patienterne, at vi har så godt og sikkert et system som overhovedet muligt. Så der skal være evidens for, både hvilke effekter lægemidlet har, hvilke patientgrupper det har effekt over for, og hvilke bivirkninger der er. Det er de afvejninger, der skal ligge, inden vi giver markedsføringstilladelse. Det er ikke et politisk spørgsmål, hvad der kan gives markedsføringstilladelse til. Det er heller ikke et politisk spørgsmål eller et ideologisk standpunkt, der står i vejen for, at producenterne af den cannabisolie, som spørgeren spørger ind til, kan søge om en markedsføringstilladelse. Der er ikke noget politisk, der er ikke noget ideologisk i vores lovgivning til hinder for det, men vi har vel i fællesskab en interesse i, at med hensyn til de lægemidler, der så bliver godkendt og får en markedsføringstilladelse, skal der altså også være klarhed om både effekter og bivirkninger.
Kommentar:  Hvorfor skal borgerne  i Brønderslev, Hjørring og Frederikshavn på kerneydelser inden for ministerens ressort, som for eksempel daginstitutioner og ældreområdet, straffes af regeringens nulvækststrategi i 2011, og mener ministeren, at de kommunale budgetter har været for rummelige indtil nu?

Svar:  For det første synes jeg, at det er noget besynderligt at tale om, at regeringens nulvækststrategi vil straffe borgerne. Regeringens plan er at holde de samlede udgifter i ro i de kommende år som et led i en helt nødvendig konsolidering af Danmarks økonomi og dermed som en forudsætning for fremtidens velfærdssamfund. At kommunerne, som står for en stor andel af det offentlige forbrug, så må bidrage til den konsolidering, er da helt indlysende. Derudover ligger der jo ikke i nulvækstbegrebet, at der i 2011 bliver tale om nedskæringer, men om en videreførelse af det udgiftsniveau, som er aftalt for de kommunale budgetter for 2010. På den baggrund mener jeg, at det er helt hen i vejret at tale om, at regeringens nulvækststrategi straffer borgerne. For det andet skal nulvækststrategien ses på den baggrund, at de kommunale budgetter for 2010 ligger på et historisk højt niveau. Det betyder ikke, at kommunerne står over for nogen let opgave, men de skal blive bedre til at få mest muligt for pengene, og her er der meget at hente, ved at man lærer og lader sig inspirere af hinanden. Endelig ligger det jo i det kommunale selvstyre, at det er den enkelte kommunalbestyrelse, der inden for rammerne af lovgivningen prioriterer ressourcerne og fastlægger serviceniveauet for de forskellige velfærdsydelser. Jeg er meget sikker på, at kommunalbestyrelserne i Brønderslev, Hjørring og Frederikshavn ville betakke sig, hvis jeg kom og begyndte at blande mig i deres beslutningsproces.
Kommentar:  Det undrer mig også, at ministeren i det svar, han gav, sagde, at der ikke var overfyldte tog. Det var sådan set det, ministeren sagde. For ifølge de meldinger, jeg får fra pendlere på den pågældende strækning, er der i myldretiden tale om overfyldte tog, og om, at man ikke kan få en siddeplads, samtidig med at man kan se, at der kører tomme hurtigtog forbi, hvor der er masser af siddepladser. Den her situation er jo stærkt utilfredsstillende for pendlerne, og derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren vil gøre noget ved det, således at der bliver en større udligning imellem de tog, der er tomme eller næsten tomme, og så dem, der er overfyldte.

Svar:  Det lyder da i hvert fald som noget, der er irriterende, og også noget, som man i umiddelbart ville kunne gøre noget ved. Når jeg siger, at DSB lever op til de krav, der er, så refererer jeg jo til de krav, som er defineret i den nuværende DSB-kontrakt, som blev indgået for næsten 10 år siden. Den kontrakt havde nogle krav til, hvor høj belægningsprocenten skulle være, altså hvor mange siddepladser der skulle være til de rejsende, hvor mange myldretidsproblemer man kunne acceptere og så videre Det er de krav, jeg altså kan se man lever op til i DSB. Dermed ikke sagt, at der ikke er problemer med overfyldte tog, og at det ikke er noget, som kan give gener. Det kender vi alle sammen til, og jo længere ind mod København man kommer, jo flere står der på toget, og jo mere overfyldte kan togene være. Der er så også kortere rejsetid, men vi må arbejde hen imod, at så mange som overhovedet muligt kan få en siddeplads. Det er jeg fuldstændig enig i.
Kommentar:  Herre Rune Lund stod på Folketingets talerstol og sagde, at reformerne ikke virkede, at det ikke var noget, der øgede beskæftigelsen. Det er jo faktuelt forkert. Det er noget pjat at stå og sige. Der er jo lavet utallige analyser, hvor man har kigget ud i den virkelige verden og set på, hvilken betydning forskellige reformer har haft for beskæftigelsen, for rigtige, virkelige mennesker i den virkelige verden. Og de virker. De virker. De har øget beskæftigelsen. Det er utroligt, at Enhedslisten og i det her tilfælde herre Rune Lund kan stå og sige den ene usandhed efter den anden om de reformer, som et bredt flertal i Folketinget har vedtaget, og som har haft en effekt i den virkelige verden. De har øget beskæftigelsen. I fraværet af de reformer havde der været flere mennesker på overførsel – med lavere indkomster, end de har nu, altså fordi vi har lavet reformer. Så lad være med at stå og sige ting, som man ikke kan dokumentere. Det er ikke værdigt, for at være helt ærlig.

Svar:  Jeg kan dokumentere, og det er fastslået, at den kontanthjælpsreform, som Liberal Alliance står bag, og som regeringen står bag, skaber meget få jobs, men kaster tusindvis af mennesker ud i fattigdom. Og den kontanthjælpsreform er superrelevant her, for det her forslag handler jo netop om at se på, hvordan marginaliserede på arbejdsmarkedet kan få en mulighed for at spille en rolle og komme ind og blive en del af samfundet. Der må jeg bare konstatere at herre Joachim B. Olsen er meget villig til at svinge pisken, men når der skal laves nogle positive incitamenter og gøres noget, som kan gøre en reel forskel, sådan som Socialforskningsinstituttet for eksempel også mener, så vil herre Joachim B. Olsen ikke være med.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  [Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse]. Der kan stemmes. Vi slutter afstemningen. For stemte 109 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Nej, det bliver fjollet, når vi tillægger hinanden ting, som vi ikke har sagt. Jeg startede med at sige, at det står i regeringsgrundlaget, at vi har de her målsætninger, så der er ikke nogen grund til at tillægge mig noget helt andet end det, som jeg faktisk har sagt. Så bliver den politiske samtale så mærkelig. Men det er som sagt de voksnes ansvar, at uddannelsessystemet kommer til at fungere på en måde, så flere unge kommer ind på den uddannelse, der passer til dem. Og der er det jo helt konkret at jeg blandt andet har foreslået det her med en praksisfaglig UPV, og der vil jeg rigtig gerne drøfte, blandt andet også med Socialdemokratiet og andre parter, hvordan vi kan indrette en sådan.

Svar:  Den praksisfaglige UPV har vi sagt god for; den synes vi da er en rigtig god idé. Så det er helt klart noget, vi vil diskutere. Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad  hun  vil gøre, når man lægger det mere op til eleverne selv, for at gøre erhvervsuddannelserne mere attraktive, sådan at vi når den målsætning, som vi i fællesskab har sat.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Forhandlingen er åbnet, og det er herre Malte Larsen, Socialdemokratiet. Vi venter lige et øjeblik til, at der er lidt ro. Værsgo til Socialdemokratiets ordfører.
Kommentar:  Det er der jo altid mulighed for at stille spørgsmål til, når jeg kommer op på talerstolen. Men jeg kunne godt tænke mig at høre om logikken i Socialdemokraternes linje her. Den socialdemokratiske ordfører brugte jo som argument for at stemme for den del af lovforslaget, der omhandler sprogkrav, at det var vigtigt, at de studerende var i stand til at forsørge sig selv. Det har jo sådan set ikke noget at gøre med sprogkravet, det har jo noget at gøre med den del, der omhandler forsørgelseskravet. Man siger, at man fra socialdemokratisk side har erfaret, at der er problemer med studerende, der kommer til Danmark og for eksempel arbejder illegalt – det må de jo så gøre, fordi de ikke er i stand til at forsørge sig selv – men hvorfor vil man så ikke stemme for den del, der omhandler en skærpelse af forsørgelseskravet, når man bruger i sin argumentation, at der er nogle, der kommer til Danmark og arbejder illegalt? Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at de gør det, fordi de skal ud og have nogle penge til deres forsørgelse. Jeg forstår det bare ikke.

Svar:  Vi mener, at når man kommer hertil for at studere, så skal man studere. Derfor vil vi gerne være med til at skærpe sprogkravet, så vi sikrer, at man rent faktisk har det sproglige niveau, der er forudsætningen for, at man overhovedet kan tage uddannelsen. Og derfor har vi også tidligere – det var faktisk det allerførste lovforslag, som jeg selv var ordfører på tilbage i efteråret 2009 – været med til at bemyndige ministeren til at stille aktivitetskrav til de studerende, således at man fra uddannelsesinstitutionernes side kan sikre sig, at de studerende rent faktisk deltager i uddannelsen og netop ikke løber rundt og arbejder på grillen eller lignende. Det tror jeg er den rigtige måde at gøre det på. Så glæder jeg mig meget til at høre Dansk Folkepartis forklaring på det andet, og jeg er også vældig spændt på … nu løber min tid ud. Jeg stiller spørgsmål til ordføreren, når han kommer på, for jeg er jo også spændt på at høre hans reaktion på Finansrådets høringssvar, angående om det overhovedet er praktisk muligt at foretage de her ændringer, der betyder, at man nu skal have en dansk bankkonto. Hvordan gør man det, når man først kan få en dansk bankkonto, efter man har fået et cpr-nummer, og man skal have været her i 14 dage og skal indgive ansøgningen før osv.? Det synes jeg er ganske spændende.
Kommentar:  Så synes jeg, at Enhedslisten skal søge indspark fra kommunerne til det her og eventuelt komme videre med det indspark i næste års satspuljeforhandlinger, altså i forhold til om nogle af midlerne, eventuelt flere midler, skal anvendes til at gøre det billigere at få fat i grunde til skæve boliger i udvalgte kommuner – eller hvad man nu kunne forestille sig. Indtil videre opererer vi på det grundlag, der blev aftalt ved de sidste satspuljeforhandlinger, og det kan vi operere ud fra indtil de næste satspuljeforhandlinger.

Svar:  Tak. Jamen jeg synes, det er en god pointe at forsøge at gøre det her til en del af kommunalvalgkampen. Det er tit sådan, at boligpolitikken fylder for lidt i den generelle politik og også fylder for lidt i den kommunale politik. Jeg synes, der er en risiko for, at der er nogle udsatte grupper, som bliver glemt mellem valgene, og der er så, når der er valgår, en særlig anledning til at gøre opmærksom på, at vi skal tage bedre hånd om de udsatte grupper, herunder de hjemløse, og vi skal arbejde på flere fronter for at nå frem til, at de kan komme i en bolig igen.
Kommentar:  Vi skal starte med at lave fuld regulering i det fremadrettede. Det vil koste cirka 700 million kroner Når vi er så beskedne, er det jo selvfølgelig, fordi vi kender vores venner, som vi skal gennemføre det sammen med. At sætte beløbet ret meget højere end det ville være utopi, men det er klart, at vi da gerne ville kigge tilbage. Med hensyn til dagpengene står der i lovgivningen, at dagpengene skal være 90 procent af den mistede indtægt, og så har man fastholdt et beløb som maksimumgrænse, som gør, at de fleste LO-arbejdere i dag må se, at de højst får 50 procent dækning af deres tabte indkomst. Det vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at se at få rettet op på, for vi skal op på de 90 procent

Svar:  Tak for svaret. Spørgsmålet var om, hvis Enhedslisten nu alene kunne bestemme fra i dag. Og så svarede han: Det tror jeg ikke jeg kan få de andre med til. Men svaret var så lidt pakket ind, kan jeg forstå. Man ville man egentlig rette op, bagudrettet og lige på stedet. Så drejer det sig ikke længere om 700 million kroner, så drejer det sig jo om rigtig mange milliarder i stedet for. Altså, helt ærligt, mener herre Frank Aaen, at det er det, der er situationen lige nu, at der er et eventuelt tocifret milliardbeløb til det sådan lige på stående fod?
Kommentar:  Så kan jeg erindre om, at da vi havde sidste møde med den daværende sundhedsminister, herre Bertel Haarder, havde vi det her med autorisationer oppe, og vi var også enige om, at det skulle være en registrering. Vi var alle sammen enige om, at der skulle være forskel på, om man var registreret eller ej. Det skulle være sådan, at hvis man havde en forretning nede på et strøg, skulle man være registreret. Det var vi alle enige om. Jeg sad til mødet, og jeg kan huske det, og det kan herre Bertel Haarder også, for det har herre Bertel Haarder udtalt, og det har jeg kopi af. Nu er man så stolt over, at man lægger det over til branchen selv, men Tatoveringsklinikken, som også har afgivet høringssvar, og som er beliggende på Bispebjerg Hospital, skriver netop om alle de informationer, de får, og om, hvordan deres patienter med kendskab til forholdene beretter om repressalier, trusler mod tatovører og så videre Jeg tænker, om ikke man har læst de her høringssvar og ved, hvad det er, der kommer til at styre det. Hvem kommer til at styre tatovørerhvervet endnu mere i fremtiden? Det er Hells Angels og Bandidos.

Svar:  Jeg har læst høringssvarene, og jeg må sige, at den måde, den her branchegodkendelse foregår på, ikke adskiller sig fra den måde, det foregår på der, hvor vi nu går ind og kigger på det, for eksempel på det alternative område, herunder akupunktører eller andre, og brancheforeningerne kan jo ikke bare lave hvad som helst, det skal jo aftales med Sundhedsstyrelsen, før man kan begynde at uddele titlen som registreret tatovør. Så jeg er ikke enig i, at vi nu overlader det kun til branchen. Det er brancheforeningerne, der med Sundhedsstyrelsen aftaler, hvilke krav der er rette og rimelige til uddannelse, til hygiejne, til håndtering af farver, til andre ting, altså hvordan man skal håndtere de her ting, og på den baggrund kan brancheforeningen så lave de her registreringer. Så jeg mener ikke, der er noget anderledes i forhold til det, vi har gjort tidligere, på de her områder, og jeg kan egentlig ikke forstå, at man hopper med på den vogn, for hvis branchen er influeret af rockere eller andet, mener jeg jo, at det er noget, der på nogle områder ikke alene sker i dag, men selvfølgelig også vil ske i fremtiden. Det er jo ikke noget, vi kan løse bare ved at lave den her ordning – det er jeg helt med på. Det er også derfor, jeg siger, at det her er et skridt på vejen til fordel for kunderne, så de kan vælge at gå ind ad den rigtige dør. Men brancheforeningen skal jo være i dialog med Sundhedsstyrelsen om de krav, der stilles, før man overhovedet kan få lov til at være med i den her ordning og give den til andre.
Kommentar:  Men jeg har jo hørt ministeren sådan sende nogle signaler om, at vi måske allerede skal aflyse nogle eksamener, og der er en stor usikkerhed i sektoren, fordi de jo også sidste år, kan man sige, blev holdt hen ret længe, indtil man ligesom lavede en løsning på, hvor mange eksamener de kunne komme til, og der var jo, som vi begge to ved, en masse kompromisser, der blev lavet. Så på baggrund af, hvor vi var sidste år, og hvor vi ligesom blev taget med overraskelse af coronaen – nu har der været tid til at planlægge – vil jeg gerne høre ministeren: Hvad har man med af læring fra foråret? Og hvad har ministeren og regeringen så gjort her for at planlægge i forhold til en coronabølge 2, som vi nu står over for, og netop i forhold til eksamener for vores unge mennesker?

Svar:  Vi har jo et helt andet overblik i år. På den måde var det et vanvittigt forår, fordi vi simpelt hen skulle finde på tingene, efterhånden som det skred derudad, og det vil jo sige, at vi nu er i kontakt med undervisningsministerier i Europa, altså simpelt hen for at høre, hvordan de har valgt at gribe det an, både i forhold til faglige huller, men også i forhold til eksamener. De gør det jo forskelligt. Der er nogle, der allerede nu har valgt at sige, at alle sommerens eksaminer er aflyst, og andre steder har man faktisk valgt det omvendte og at sige, at alle sommerens eksamener gennemføres, det sidste blandt andet i England, men hvor man jo blandt andet også har et fast pensum. Det vil sige, at man der bedre kan tage sådan nogle klodser ud, end vi kan, i hvert fald i forhold til afgangsprøverne i Danmark. Så man har valgt at gøre det på forskellige måder, og det vil sige, at vores forberedelse nu er en fuldstændig anden, end den var, da vi stod i samme situation sidste år, og det vil også afspejle sig på fredagens møde, som vi skal have i fællesskab med hinanden. For bare den tekniske gennemgang, vi kommer til at kunne give over for Folketingets partier, er jo simpelt hen på en helt anden planet i forhold til det, som vi stod i i foråret, og heldigvis for det.
Kommentar:  Tak. Jeg glæder mig selvfølgelig over, at herre Bjarne Laustsen støtter, at vi forsøger at gøre noget ved mangelen på dyrlæger i de danske produktionsstalde. Så forstår jeg ikke helt, at herre Bjarne Laustsen er meget imod, at vi kan frigøre nogle dyrlæger. Meningen er jo, at der altid er dyrlæger, der hurtigt kan tilkaldes og træde til, men i øvrigt handler de der kontrolbesøg jo meget om nogle tjeklister og nogle punkter, der skal gås igennem, og som kan klares af en tekniker. Er det så ikke selvmodsigende, når man anerkender problemet, at man er imod og hellere vil have endnu flere dyrlæger over i en kontrolfunktion frem for at lade dem være med i en helbredende rådgivning?

Svar:  Tak. Jeg synes, det er lidt underligt, at vi for et par år siden var nødt til at importere dyrt betalte dyrlæger til Danmark, og nu går den danske regering så ud og afskediger nogle for at ansætte nogle teknikere, der er billigere. Jeg betragter det som et besparelsesforslag, altså at teknikerne er billigere end dyrlæger, og derfor laver man den manøvre her. Jeg synes, det er skørt, når der faktisk er mangel på dyrlæger, at vi så begynder at afskedige nogle i systemet, som vi kan bruge. Det er da meget tænkeligt, at det handler om tjeklister og så videre, og at der er nogle almindelige ting, man kan kigge på. Men dyrlægerne kan jo trods alt med deres faglige grundlag skride ind, de kan både gøre de her ting og også lave anmeldelserne, når der er behov for det. Noget af det, vi diskuterede rigtig meget, var de såkaldte teammodeller, som var udsprunget af forsøg i Sønderjylland, og med det, der ligger nu, forstår jeg også at de heller ikke bliver til noget.
Kommentar:  Jeg hæfter mig ved, at ministeren siger, at borgerne skal have den velfærd, de har krav på. Jeg prøvede under mit tidligere spørgsmål at finde ud af, hvad det er for et niveau, regeringen synes er rimeligt. Jeg kunne forstå, at man havde levet over evne sidste år, så borgerne har vel egentlig et vist krav på at få at vide, hvad det egentlig er, regeringen synes er rimeligt. Det var svært at få et svar på. Men så siger ministeren, at kommunerne skal udnytte ressourcerne mere effektivt. Det har jeg altså svært ved at se at nogen kan være uenig i, men der er bare lige det problem, at det jo ikke er alle udgifter, som kommunerne selv har ansvaret for. I Roskilde Kommune, hvor jeg bor, havde de for eksempel forrige år en overskridelse på høreapparater på 8 million kroner Kommunen har ingen som helst indflydelse på, hvor mange høreapparater folk skal købe. Det er sådan, at enhver borger i Danmark, der har brug for et høreapparat, kan gå hen og købe et høreapparat og sende regningen til kommunen, ikke en hvilken som helst regning, men i hvert fald en regning. Det betød altså, at man i Roskilde var nødt til at afsætte 8 million kroner ekstra bare ét år. Det er jo ikke en udgift, som en kommune kan effektivisere væk; det er jo ikke en udgift, hvor en kommune kan sige: Nå, men der må vi jo nok lave noget digitalt, så det bliver billigere. Nej, det er en konkret regning, der skal betales, og som er totalt ufleksibel for en kommune at arbejde med.

Svar:  Nu nævner spørgeren et specifikt område i Roskilde Kommune, og det er jo svært at forholde sig til Roskilde Kommune på bare et specifikt område, hvis man ikke har det samlede billede, det samlede budget og det samlede regnskab for Roskilde Kommune. Det er heller ikke meningen, at ministre skal ned og blande sig i hver enkelt kommune, og hvordan de disponerer de enkelte midler. Men man må da undre sig over, at vi har et historisk højt udgiftsniveau på serviceområdet i Danmark, det har aldrig nogen sinde været højere, og alligevel ser vi de her massive overskridelser, som betyder, at man egentlig ikke har taget rigtig fat sidste år og har fået løst opgaverne, sådan som de skulle løses. Vi lever i en tid, hvor vi simpelt hen bliver nødt til at passe på pengene. Vi kan se rundtomkring i Europa, at hvis ikke man passer på pengene, så brænder det på, og så oplever man uro, og det kan faktisk få fatale konsekvenser for det enkelte lands økonomi. Så der er behov for, at man også ude i kommunerne sørger for at overholde budgetterne.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 105 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen slut. Jeg forslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.