kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak. Det skal ikke være nogen hemmelighed, at når jeg stiller spørgsmålet her, er det også, fordi Danmark efter min opfattelse er på vej til at udvikle sig til et eldorado for økonomiske svindlere, og det forhold, at man har et register, hvor man i hvert fald kan advare mod dem, der driver groft uansvarlig forretningsførelse, og ikke offentliggør det, gør jo i endnu større omfang, at der bliver plads til de pågældende mennesker til at kunne gå ud og snyde andre kreditorer. Så det burde da være et godt argument for, at vi havde et offentligt register.

Svar:  Jeg skal først beklage, at jeg tog så meget taletid. Til gengæld brugte jeg et minut mindre i første runde. Men for at vende tilbage til det, der blev sagt, vil jeg sige, at det jo er et relevant og legitimt hensyn at sige: Bør vi ikke alle sammen, når vi skal købe ydelser, kunne se, hvad det er for en part, vi handler med? Og det er da rigtigt, at det her register er et af de steder, hvor man vil kunne betjene sig af sådan nogle oplysninger. Så derfor har jeg som sagt et meget, meget åbent sind over for det. Vi er i gang med at lave en evaluering, og evalueringen vil selvfølgelig tilgå Folketinget. Jeg synes, vi skal tage en åben snak med de argumenter, som der er for og imod det, for at konkludere i den her sag.
Kommentar:  Vi har vurderet, at hvis man sammenligner det beløb på 28 million kroner fordelt over 2 år brugt på eksportambassadørerne med, hvad man kan bruge af for eksempel lokalt ansatte, kan vi få en del flere menneskelige ressourcer ud af samme beløb. Jeg lagde mærke til, at ordføreren tidligere sagde, at for de her særlige personer – eller tunge personer, tror jeg at ordføreren sagde – er det rigtigt, at de i en dansk kontekst og til dels også i en international kontekst er anerkendte individer. Men vi må bare anerkende, at rundtomkring i verden er det enten en ambassadør eller en minister eller en statsminister eller et kongehus, som reelt er dem, som de andre lande forstår og derfor også åbner døre for. Det anerkender vi, og derfor har regeringen også fået en handels- og investeringsminister, og noget af det, jeg skal bruge min tid på, er blandt andet BRIK-landene.

Svar:  Ministeren sagde ganske rigtigt, at der skal skabes en direkte kontakt. Det er jeg meget enig i, og det er det, som jeg synes er det gode ved netop de eksportambassadører, man har udvalgt. De skaber netop en direkte kontakt, fordi de er ude at besøge den enkelte virksomhed og derefter tager med til for eksempel Rusland og sælger staldinventar, hvilket for eksempel Jyden Bur var ude at lave et samarbejde om. Det var de meget tilfredse med, og det havde de rigtig gode erfaringer med i den korte periode, det nu stod på. Så siger ministeren, at det er en opgave, som hun blandt andet skal varetage, men mener ministeren dermed, at hun er et mere kendt ansigt i BRIK-landene end de eksportambassadører, der er udvalgt?
Kommentar:  Det vil sige, at jeg hører ministeren sige, at den udligningsreform, vi har nu, selvfølgelig gjorde noget for udkantsområderne, for økommuner og for dem med de største sociale problemer. Det kan jeg også godt se har hjulpet på det nogle steder. Men der er selvfølgelig også nogle kommuner i vækst, som nu finder ud af, at det her bliver svært for dem, så det rent faktisk for dem ikke kan svare sig at være en vækstkommune. Den rapport eller undersøgelse, som ministeren henviste til, har måske været den om Favrskov, Hedensted, Odder, Silkeborg, Skanderborg og Syddjurs Kommune. Det ved jeg ikke om det er. Måske ministeren ikke kender den, men jeg vil gerne spørge ind til, om ministeren har set den, og om det er de samme, vi snakker om, eller om jeg så skal sende ønsker om bemærkninger over til ministeren.

Svar:  Jeg modtager altid med glæde breve, også fra herre Leif Lahn Jensen, og naturligvis er jeg også bekendt med Favrskov Kommune med flere, altså undersøgelsen om dem. Dem har jeg sågar også holdt møde med, indtil flere møder endda. Det er vigtigt at sige følgende i forhold til hele finansieringsreformen: Der er gennemført en række ændringer i det kommunale finansieringssystem, som netop har til formål og har haft til formål at give kommunerne i alle dele af landet og jo ikke mindst i udkantsområderne mere lige økonomiske muligheder. Konkret kan jeg da også nævne, at der via udligning tages højde for en lavere tilgængelighed i tyndtbefolkede områder samt for, at befolkningstilbagegang kan indebære strukturelle problemstillinger. Desuden er der også indført udligning af selskabsskatten. Så det er sådan set sådan, som det er nu og her, og dermed er der jo også samtidig tilkendegivet, at finansieringsudvalget er i arbejdstøjet og klar til gå i gang fremadrettet.
Kommentar:  Nu er det jo herre Lars Løkke Rasmussens ret at springe fra det ene punkt til det andet, men jeg vil alligevel godt gøre det her med dagpengene færdigt, for jeg synes jo egentlig også, herre Lars Løkke Rasmussen skylder nogle svar. Vi har gjort alt, hvad vi kunne, for at udbedre skaderne af den dagpengereform, som Venstre og Dansk Folkeparti vedtog før valget. Der var alt for mange, som faldt ud af systemet, der var alt for mange, som stod i en meget vanskelig situation. Derfor har regeringen brugt over 3 milliard kroner på at sikre, at der er forsørgelse til de mennesker, som med herre Kristian Thulesen Dahls reform ville være faldet ud, og som for nogles vedkommende slet ikke ville have haft nogen forsørgelse. Så vi har brugt rigtig meget tid, rigtig meget energi og rigtig mange penge på at udbedre skaderne af den dagpengereform, som herre Lars Løkke Rasmussen og herre Kristian Thulesen Dahl gennemførte før valget. Der er noget, som jeg stadig undrer mig over. Vi har vedtaget, at vi skal have en dagpengekommission, og vi vil kigge på det her efter valget, men hvad vil Venstre? Hvad er Venstre og oppositionens dagpengepolitik? Det ved vi intet om på nuværende tidspunkt. Dansk Folkeparti har jo haft alle tænkelige synspunkter i forhold til det her, og Venstre har nogle synspunkter om, at intet skal ændres. Hvad er egentlig oppositionens holdning til hele det her spørgsmål? Jeg beklager, at jeg ikke kunne komme ind på klimaspørgsmålet; det håber jeg jeg kan få lejlighed til bagefter.

Svar:  Jamen det kommer nok til at knibe, for jeg havde tænkt mig at gå videre. Hele konceptet bag det her er jo spørgsmål til statsministeren. Jeg vil meget gerne bringe mig selv i en position, hvor jeg kan svare på spørgsmål, men det kan jo ikke blive i dag. Altså, det ville jo være at overtræde forretningsordenen. Jeg har så ikke fået noget svar på, hvad der egentlig er regeringens politik her. Altså, vi har en radikal klima- og energiminister, der vil opføre en havvindmølle hver dag fra nu af og til 2050, og vi har en socialdemokratisk ordfører, der siger, at det ikke er Socialdemokratiets politik. Hvad er regeringens politik? Der kommer jo en valgkamp, og så kan vi snakke om, hvad vi vil efter valget, men lige nu og her har vi den regering, vi har. Jeg prøver bare på at finde ud af, hvad det er, den mener. Det kan vi så ikke få at vide i forbindelse med det her spørgsmål. Så lad os gå videre til udlændingeområdet. En stemme på Det Radikale Venstre er en stemme mod 24-årsreglen og tilknytningskravet, siger økonomi- og indenrigsministeren. Og så siger erhvervsministeren, at 24-årsreglen og tilknytningskravet ligger fast, og når han så bliver spurgt om, om det kun er i den her valgperiode, så svarer han: Nej, det står fast; vi kommer ikke til at ændre syn på det, og der er grænser for, hvor mange vi kan tage her til landet og integrere; sådan vil det være. Det får mig til i al stilfærdighed at stille det her spørgsmål om udlændingepolitikken: Hvad er så regeringens politik nu, og hvad er det for en politik,  regeringen  går til valg på?
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. Jeg kan bekræfte, at vi satser på at have en ordning klar inden den 1. januar 2017. Og til spørgsmålet om, hvorvidt det her skal kædes sammen med øvrige spørgsmål omkring skatter, kan jeg oplyse, at det er der ikke taget stilling til.

Svar:  Okay. Det er jo i hvert fald et ærligt svar, at det er der ikke taget stilling til. Så vil jeg spørge ministeren, om han er enig i, at hvis man skal have lavet den her løsning, så den kan træde i kraft den 1. januar, og Folketinget skal have vedtaget det en måned før, sådan at man kan følge regeringens egen intention om, at erhvervsskatter skal træde i kraft den 1. januar med en måneds varsel, og man forud for det skal have en lovbehandling, ender det jo også med, at vi er nødt til at have en PSO-aftale i løbet af sommeren senest. Kan ministeren bekræfte det?
Kommentar:  Mange tak. Noget af det, vi ser i dag, er, at der kommer nogle investeringsselskaber fra andre lande, der opkøber nogle af de tandlægepraksisser, der er, rundtomkring i landet, og det er noget, jeg kan være nervøs for – netop fordi de jo gør det for at få en fortjeneste. Det er jo en del af vores sundhedsvæsen, og vi giver offentlige tilskud til tandlægebehandling. Og der skal ikke være tvivl om, at Dansk Folkeparti gerne ser, at vi gør egenbetalingen mindre, men ikke hvis der er tale om et investeringsselskab, der kun er kommet for at skumme fløden. De har kun én ting, de kan ændre på; de kan sige til den tandlæge, der er der: Enten skal man tjene noget mere, eller også er det personaleomkostningerne, der skal nederst Det er de ting, de kan file på. Og ja – som ministeren også var inde på – skal de eje mere end 50 procent, men samtidig sidder der en bestyrelse, som kan afskedige den tandlæge, hvad dag det skal være, uden at vedkommende kan gøre noget. Så spørgsmålet er, hvor meget den enkelte tandlæge reelt bestemmer i den klinik. Det er det, som jeg er bange for, og det synes jeg da måske også en sundhedsminister skulle grave lidt i, altså for at finde ud af, hvilke forudsætninger vi har fremadrettet – hvis det er, at dele af vores sundhedsvæsen lige pludselig er ejet af kapitalfonde.

Svar:  Det, der skal holdes øje med, og det, jeg er optaget af at holde øje med som sundhedsminister, er kvaliteten – kvaliteten i den tandbehandling, som danskerne modtager, og også kvaliteten af det personale, der er på vores tandklinikker og i tandlægeselskaber landet over, altså både det, at de har den rette uddannelse, i forhold til hvad vi stiller krav om, og det, at kvaliteten er høj. At det at drive tandlægeforretning så kan være en god forretning ved siden af, synes jeg sådan set ikke man skal sige det ikke må være. Det kan drives på forskellige måder. Men det er klart, at hvis der er tilfælde, hvor man kan se at kvaliteten ikke er høj nok, så er det også en opgave for styrelsen i tilsynet at gå ind og kigge på, om der foregår noget, som ikke er acceptabelt. Jeg har sådan set tiltro til, at vi i forhold til den tilsynsopgave, der ligger, med det nye, omlagte tilsyn, vi har – hvor man i højere grad skal have fokus på, om blandt andet tandklinikker og andet virker – sikrer, at vi har et stærkt nok tilsyn til at tage højde for de bekymringer, der kan være, og som jeg også har hørt rejst i pressen og andre steder.
Kommentar:  Jeg synes faktisk ikke, at der er nogen modsætninger her. Det, som blev aftalt i den sidste finanslov, og som Socialdemokratiet også støttede, var, at man skulle ændre på, hvornår man vurderede at folk havde tilknytning til det danske samfund, og dermed, hvornår opholdstilladelsen kunne inddrages. De regler er der ikke ændret et komma ved. Dem står vi fuldstændig ved. Så har det altid været sådan, at hvis man ikke mere har behov for beskyttelse, har man mulighed for at blive i Danmark, hvis man har haft et arbejde, for eksempel som sygeplejerske, eller hvis man har tjent over 35.000 kroner om måneden. Nu bygger vi en tredje komponent på med hensyn til at kunne blive, hvis du har haft mere end 2 års fuldtidsbeskæftigelse hos den samme arbejdsgiver. Når vi nu lige tager en dyb indånding, tror jeg også, at Dansk Folkeparti faktisk godt kan se fornuften i det. Det er folk, der bidrager til samfundet. Dem har vi da ikke nogen interesse i at sparke ud af landet.

Svar:  Nu er der jo altid forskel på, hvordan man tolker de dele af det. Altså, et eksempel, som ministeren har været konfronteret med i dag, er jo den her berømte buschauffør fra Viborg med syv hjemmeboende børn. Mig bekendt betaler en buschauffør ikke så meget i skat, at man kan honorere de krav, der stilles til at finansiere syv børns skolegang, børnepasning, dagpleje, sfo og alt muligt andet. Der ligger helt andre omkostninger forbundet med det, specielt for kommunens økonomi. Så jeg fastholder altså, at hvis man kigger på finanslovsforslaget fra regeringen, så lægger det klart op til, at der kommer yderligere en lempelse i udlændingepolitikken.
Kommentar:  Men så kan det være, at ministeren kan svare på, om det her indgår i det samlede billede af kriminalitetsudviklingen på Vestegnen, altså at der er de her skyderier, og om det har forbindelse til det med, at Københavns Politi bistår Københavns Vestegns Politi. Sagen er jo den, at Københavns Vestegn er et relativt lille område, og det vil sige, at hvis der sker noget i Albertslund, så kan der meget nemt være forbindelser til Hvidovre eller Brøndby eller Ishøj, eller hvad ved jeg. Og jeg ved, at der har været meget fokus på det her med, at det er et kriminelt miljø i Albertslund, men spørgsmålet er, om det i virkeligheden er et netværk, der har forgreninger andre steder til. Det ved jeg ikke om ministeren er i besiddelse af oplysninger om. Men jeg konstaterer bare, at der  er  en utryghed derude, og den synes jeg at vi skal gøre noget ved.

Svar:  Det er jeg helt enig i. Det indgår hele tiden i det samlede billede, når politiet efterforsker den her slags ting: Hvor sker hvilke forbrydelser, og hvordan kæder man det sammen? Det er jo klart, at det ikke nødvendigvis er al efterforskning, der sådan bliver lagt ud til offentlighedens kendskab. Men jeg synes, det er vigtigt at sige, at når en politikreds oplever sådan en situation, kan man anmode om assistance – og det er jo det, der er sket – til Rigspolitiet. Rigspolitiet har så givet assistancen fra Københavns Politi til Vestegnen. Det er jo sådan, vores politi skal være: Vi skal rykke ressourcerne derhen, hvor der er mest behov for det. Når kuglerne flyver i gaderne, så rykker politiet derhen.
Kommentar:  I den artikel, som der bliver refereret til, kan man se et ganske ophedet skænderi mellem fru Trine Bramsen og mig selv, hvor hun siger, at man som minister bare kan indføre en dispensationsmulighed. Der vil jeg spørge, om ikke det er korrekt, at det kan en minister ikke bare gøre, men at det kræver en lovændring. Det er mit første spørgsmål. Det næste spørgsmål er: Er det ikke også korrekt, at den lovændring jo sådan set skal på lovprogrammet og også gerne udspringe af enten en politisk aftale eller i hvert fald en politisk forståelse, således at man ikke bare selv som minister kan beslutte sig til, at man vil indføre en dispensationsordning? For magtanvendelsesreglerne giver ikke mulighed for det.

Svar:  Jeg må starte med at sige, at jeg ikke var til stede, da den pågældende diskussion fandt sted. Jeg kan også forstå i forbindelse med den artikel, der henvises til, at det var en diskussion, der udspillede sig i over en halv time, og dermed kan jeg jo af gode grunde ikke stå her og forholde mig til, hvilke ord der er faldet eller ikke faldet i den diskussion. ( Mai Mercado  (KF): Det er heller ikke det, jeg spørger om). Det, jeg kan sige, er, at vi arbejder på at finde en løsning, og det er vi lige så forpligtede på nu, som vi var før valget. Men det er klart, at det skal være en holdbar løsning i forhold til alle de forskellige etiske dilemmaer, der er, når vi taler om magtanvendelse, og den skal kunne finde bred opbakning her i Tinget.
Kommentar:  Bare så vi lige har de økonomiske tal på plads, for herre Lars Barfoed får det til at lyde, som om der ikke har været forbedringer i økonomien: Jeg understreger kraftigt, at vi ikke er ude af krisen, men der har dog været forbedringer. Der er bløde indikatorer, men nu er der efterhånden også nogle mere hårde indikatorer, som viser, at der egentlig har været forbedringer i økonomien. Altså, ifølge tal fra Danmarks Statistik er der 20.000 flere mennesker i arbejde end for et halvt år siden. Det er da mange mennesker, og det tyder da på, at der er en forbedring i økonomien. Vi står stadig ved de forudsigelser, vi har gjort, om både i år og næste år i forhold til væksten. Så kan jeg forstå, at Konservative er tilbage i det gamle spor med topskattelettelser, og der vil jeg egentlig opfordre til, og det kunne være meget spændende, synes jeg, at man i oppositionen blandt de fire partier, som er optaget af skat, kunne blive enige om, hvor man egentlig gerne vil have sine skattelettelser. Er det i bunden for mennesker, som lige er på vej ind på arbejdsmarkedet, som herre Lars Løkke Rasmussen nogle gange har foreslået? Er det arveafgifterne, som herre Lars Løkke Rasmussen også nogle gange har foreslået? Er det topskatten, som vi også nogle gange har hørt fra både herre Lars Løkke Rasmussen og herre Lars Barfoed? Eller er det måske nordsøolien, som alligevel ikke skal harmoniseres, sådan som regeringen har foreslået? Er det skattelettelser til banker og nordsøolien? Det kunne være interessant at få et lidt klarere bud på, hvilke skattelettelser vi her taler om, og måske også – og det ved jeg godt er meget forlangt – på et tidspunkt få at vide, hvad det egentlig koster, og hvilke velfærdsydelser vi ikke længere skal have, når vi skal give de her mange, mange skattelettelser.

Svar:  Jeg synes i hvert fald ikke, det er for meget at forlange, at statsministeren bare svarer på det, man spørger om. For det lykkes altså statsministeren i stedet for at svare på, om statsministeren principielt synes, det ville være godt at fjerne topskatten, at stille mindst fem spørgsmål til mig og den samlede opposition. Jeg vil gerne stille et sidste spørgsmål og så om noget helt andet: Jeg er såmænd bare nysgerrig på, hvad regeringens holdning er til det med barselsorlov. Det Konservative Folkeparti ønsker jo frihed til familierne, så de selv kan bestemme, hvordan de skal fordele orloven mellem mor og far. Først løb regeringen fra forslaget om, at man ville regulere orloven mere. Det skulle der ikke være noget af, man skulle ikke reservere mere orlov til fædrene. Det var rigtig godt. Til gengæld kom man med en helt tosset idé om, at nu skulle man betale penge til fædre, der tog længere barselsorlov, igen et forsøg på at blande sig i familiernes liv. Nu kan jeg forstå, at beskæftigelsesministeren også har opgivet den tanke. Det synes jeg jo er rigtig godt, men er det så sådan, at regeringen nu definitivt har opgivet at blande sig i familiernes liv, med hensyn til hvordan barselsorloven skal fordeles mellem mor og far?
Kommentar:  Så fru Pernille Vermund er 1) fuldstændig ligeglad med, at borgerens rettigheder bliver trådt under fode, 2) ligeglad med, at man kan få ødelagt sit liv, fordi det offentlige ikke har styr på tingene, 3) ligger under for den samme misforståelse som forslagsstilleren. Det her handler ikke om ofre kontra forbrydere – vi er alle sammen imod forbryderne og for ofrene. Det her handler om, at folk, der ikke har gjort noget, får trådt deres rettigheder under fode, og det havde jeg bare ikke troet at fru Pernille Vermund ville være med til. Men altså, Nye Borgerlige er jo nye, så vi skal jo lære partiet at kende, også når de vælger staten frem for individet.

Svar:  Det er jo meget interessant, når man går så meget op i rettigheder, at man synes, at lige præcis 10 år er det rigtige antal år. Hvorfor ikke 12 år? Hvorfor ikke 8 år? Hvorfor ikke ingen? Hvis man har så principielle og ideologiske synspunkter, i forhold til om man som borger i en retsstat, hvor man er sigtet for en forbrydelse, bliver registreret af politiet, også med fingeraftryk, hvorfor så ikke stillet forslag om, at den registrering overhovedet ikke skal gemmes, at man ikke skal have lov til at beholde den i 10 år? Hvorfor lige de 10 år?
Kommentar:  Hvad vi vil gøre? Jamen ud over det, der er blevet gjort i de tidligere år, som for eksempel satspuljeaftalerne – og der har været fælles fokus på det her i længere tid, hvilket er rigtig vigtigt og rigtig godt – har vi jo i den satspuljeaftale, der er indgået i det indeværende år, afsat en ny pulje, så vi kan få ventetiderne ned, og det vil i høj grad betyde noget, når den bliver udmøntet. Jeg vil sige, at jeg forventer, at alle regioner med regeringens og satspuljepartiernes håndsrækning vil sikre, at vi får nedbragt ventetiden. Og det gælder alle regionerne – her skal vi se resultater alle steder. Jeg kan i hvert fald love her i dag, at jeg med Sundhedsstyrelsens kvartalsvise opgørelser over ventetiden til psykiatrisk sygehusbehandling vil følge det her område meget tæt, for det er helt afgørende, at vores børn og unge ikke skal vente så længe på at få den hjælp, de har brug for, når vi snakker om psykiatri.

Svar:  Mener ministeren, at udrednings- og behandlingsgarantien til de psykiatriske patienter fungerer optimalt, og hvilke initiativer vil ministeren tage, hvis ministeren ikke mener, at det er tilfældet?
Kommentar:  Tak. Det er desværre ikke noget nyt, at der er mange unge, der mistrives. I den sidste undersøgelse »Hvordan har du det?«, som er lavet af Region Midtjylland, skriver de blandt andet, at danske undersøgelser tyder på, at inden for de seneste 20 år er der sket en stigning i andelen af unge, som er mentalt dårlige, har mentale sundhedsproblemer. De skriver endvidere, at sammenlignet med andre aldersgrupper ses der er en høj forekomst af stress, symptomer på angst, svær ensomhed og depression blandt de 16-24-årige. Det er i Region Midtjylland, men vi må jo antage, at det nok er en landsdækkende tendens og ikke bare noget, man har i Midtjylland. Samtidig viser tal fra den årlige trivselsundersøgelse på de gymnasiale uddannelser, at færre gymnasieelever er glade for deres skolegang, at op imod 30 procent af eleverne har angivet, at de seriøst har overvejet at droppe ud det seneste år af en eller flere årsager. Derfor er isolationen blandt unge i den her aldersgruppe dybt bekymrende. Så er ministeren enig i, at summen af de udfordringer, der var før covid-19, og den nuværende situation er uholdbar for de unge, og at der derfor bør laves yderligere tiltag, som kan give de unge en form for social kontakt og ikke bare en vejledning, så man får muligheden for at få social kontakt med sin aldersgruppe?

Svar:  Det kommer jo an på, hvad der menes med det. For på spørgsmålet, om jeg mener, at situationen er mere alvorlig nu, og at den er uholdbar, vil jeg svare: Ja da! Under normale omstændigheder ville jeg da som undervisningsminister aldrig nogen sinde anbefale, at vi lukker Uddannelsesdanmark, for hvorfor i alverden skulle vi dog have haft uddannelser altid, hvis vi syntes, det var en dårlig idé? Jeg mener, at det både er en god idé for fællesskabets skyld, for det at blive socialiseret og dannet som menneske, og jeg mener det selvfølgelig også på grund af de faglige ting, man får med sig, når man tager en uddannelse. Så af alle de grunde er det en god idé at have de unge i gang. Unge mennesker har fuldstændig ligesom voksne mennesker godt af at have noget at stå op til, så når vi står i den situation, vi står i, er det jo, fordi der er en global pandemi, og den er ikke overstået endnu.