kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Nu er det således, at man i den aftale, der blev lavet i januar 2009, gik ud fra den kendte situation på daværende tidspunkt og det efterslæb, der var og stadig væk er på parkeringspladser rundtomkring ved  stationerne på Sjælland. Men når betalingsringen bliver indført, bliver der et endnu større pres, og jeg kan ikke finde nogen som helst steder, hvor der bliver taget højde for dette større pres på disse pendlerparkeringspladser. Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvoraf fremgår det, at der vil blive bygget det yderligere antal parkeringspladser, som er nødvendigt, når betalingsringen bliver gennemført?

Svar:  Det er måske for meget at forlange, men jeg vil bede herre Flemming Damgaard Larsen om en lillebitte smule tålmodighed. Jeg tror, at vi også her i salen har drøftet det før. Jeg er nu i gang med de forberedende øvelser til at indføre en betalingsring. Jeg forstår godt, at vi tilsyneladende, som det i hvert fald står lige nu, er politisk uenige om det. Men det, jeg går i gang med nu, er at diskutere det her med berørte parter. Det er også fuldstændig klart, at for at det her skal kunne blive en succes, skal folk selvfølgelig kunne komme af med deres bil. Derfor er det her noget, som er i gang med at blive forberedt. Jeg håber, at jeg, inden det gamle år bliver alt for gammelt, kan komme med et konkret lovforslag. Så er jeg sikker på, at vi er mere konkrete i forhold til det. Jeg beder endnu en gang spørgeren undskylde mig, men så lang tid har vi heller ikke arbejdet med det her, og derfor vil det være halsløs gerning at kaste sig ud i at være konkret på det her område. Jeg er i gang med de forhandlinger, der skal føre frem til et helt konkret svar til spørgeren.
Kommentar:  Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut.  For stemte 82 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 23 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Hvor har vi det egentlig godt i Danmark. Herre Kristian Thulesen Dahls største problem i dag er, om et lovforslag bliver fremsat i oktober eller november eller på den anden side af nytår, og herre Lars Barfoeds største udfordring er, om borgerne kan gå ind og ændre deres forskudsopgørelse. Jeg har egentlig tillid til, at borgerne godt kan gå ind og ændre den forskudsopgørelse. Jeg synes, at det er meget at bede om, at SKAT skal ændre alle menneskers forskudsopgørelse, og jeg har tillid til, at det kan borgerne godt selv gøre.

Svar:  Nu er det jo ikke sådan, at det nødvendigvis er den største udfordring, jeg ser, men jeg synes, at det her og nu er en vigtig udfordring, og jeg synes ikke, at statsministeren skal negligere det beskæftigelsesfradrag. Vi er vel blevet enige om det, fordi det er en vigtig ting. Og det burde være muligt for SKAT, men det kan vi jo så drøfte videre med skatteministeren. Vi rejste tidligt i forhandlingerne spørgsmålet om forsyningsafgift og brændselsafgift. Altså, det er jo sådan, at Skatteministeriet har fremlagt en helt tosset ordning, hvor man vil pålægge folk en brændselsafgift på for eksempel brænde, som folk har samlet i skoven, og på små indkøb til brændeovnen. Man vil endda have, at hvis folk køber træ til deres nye raftehegn, skal de tage billeder af deres raftehegn for at dokumentere, at træet bliver brugt til et raftehegn og ikke til brænde, og at de altså ikke skal betale afgift. Altså et typisk kontrolregime fra SKATs side. Kunne vi ikke have løst det under finanslovsforhandlingerne og have fundet en løsning på det, så vi ikke får sådan en tosset og bureaukratisk ordning, der pålægger folk en brændselsafgift på helt små indkøb? Og vil statsministeren ikke medvirke til, at vi nu får det løst?
Kommentar:  Jamen altså, jeg ser meget gerne, at der kommer gang i både flere vådområder, minivådområder og alt, hvad der kan være med til at begrænse kvælstofudledningen, og det er sådan set også det, vi er i gang med. Nu stiller vi det her ekstra krav fra 2020, fordi der er behov for det. Vi er bagud med i hvert fald 800 t kvælstof – det skal vi have indhentet, og det er derfor, regeringen kommer med det her forslag.

Svar:  Tak. Jeg synes jo, at jeg mere og mere kan mærke på ministeren, at ministeren sådan set er ærgerlig over at komme med det her nu. Når man så får beskrevet den her mulighed, var det så ikke værd lige at sige: Vi skal have bedømt hele kampen? Når man siger, at det, der er blevet sat i værk tidligere, ikke virkede, så er det sådan set ikke rigtigt, for det bliver jo bekræftet nu, at det faktisk virker. Og når man så har en anden halvleg, for nu at sige det på den måde, og vi har tiden for os til at få det kørt igennem, var det så ikke bedre at sige, at så skal vi have mere gang i de her vådområder, og der kan også være andre muligheder. Så der skal lyde en opfordring herfra til at sende den her en tur til omkamp.
Kommentar:  Jamen det vil jeg også gerne kvittere for, altså for eksempel det, vi i fællesskab har aftalt om beskæftigelsesfradraget, som jo er et markant ryk; når man betænker, at Socialdemokratiet og SF i sin tid var imod, da vi opfandt beskæftigelsesfradraget, så var det jo rart, at vi kunne blive enige om at gøre det større. Det store spørgsmål er så, om vi er nået i mål med det, der er gjort. Altså, jeg har i hvert fald det billede, at der er nogle udfordringer – og der ville jeg egentlig bare teste om vi ser ens på det, for ser vi ens på udfordringerne, er det jo også nemmere at løse dem. Ifølge regeringens egne tal er der 330.000 danskere, der har et svagt økonomisk incitament til at gå på arbejde. Det forsøger vi så at gøre noget ved, og tallet falder, og når det, vi allerede har aftalt, er fuldt indfaset, så er det jo kun 250.000, der har et svagt incitament til det. Det, der så er spørgsmålet, er, om det er godt nok. Altså, mit bud er jo, at det ikke er godt nok. Jeg har det ønske, at vi gør noget mere for, kan man sige, at øge forskellen – eller gevinsten – ved at flytte sig fra passiv forsørgelse til aktiv selvforsørgelse. Er statsministeren enig eller uenig i det?

Svar:  Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi i fællesskab har øget det almindelige beskæftigelsesfradrag – vi har nærmest fordoblet det for enlige forsørgere. Og jeg husker også forhandlingerne, som om det ikke lige var noget, som Venstre var så optaget af i starten; man var mere optaget af topskatten, da vi forhandlede det, men lad det nu ligge. I øvrigt er vi jo så tilbage ved en diskussion, som vi har haft tidligere, altså det her med, om det kan betale sig at arbejde. Og så kan jeg jo, når herre Lars Løkke Rasmussen nævner de her 330.000, som ifølge herre Lars Løkke Rasmussen ikke har noget nævneværdigt ud af at gå på arbejde, ikke lade være med at nævne, at det er omkring halvdelen af de 330.000 – ja, det er faktisk mere end halvdelen – for hvem der faktisk er en gevinst på 2.000 kroner ved at gå på arbejde. Og så er vi jo tilbage til at diskutere, hvorvidt 2.000 kroner er et nævneværdigt beløb eller det bare er noget, der kan bruges på ikke så nødvendige luksusvarer.
Kommentar:  Enhver beboerforening, der har haft et sammenskudsgilde og ser, at nogle beboere kommer for at spise, men aldrig tager en ret med selv, vil på et eller andet tidspunkt sige: Er det rimeligt, at man spiser fra andres bord uden at bringe noget til det? Jeg synes ikke, det er rimeligt, at partier, der har direkte advaret imod alle de aftaler, der har været med til at gøre dansk økonomi stærk, nu er med til at bruge af de midler fremadrettet, når jeg også er sikker på, at de samme partier vil være modstandere af de nødvendige tiltag, der skal til, for på den anden side at genoprette styrken i dansk økonomi, og derfor appellerer jeg bare til, at ministeren og regeringen genovervejer, om det er rimeligt, at man uden at bringe noget med til bordet skal være med til at fordele retterne og goderne fremadrettet.

Svar:  Jeg er enig i, at det er et sundt princip, at hvis man kommer til fællesspisning, tager man selv noget mad med. Det ændrer bare ikke på, at vi med al respekt for fællesspisningsbilledet står her i en nationalt helt usædvanlig situation, som vi ikke har kendt i Danmark siden anden verdenskrig, og konsekvensen af det synspunkt, som herre Kristian Jensen forfægter her, er, at regeringen på forhånd skulle sige til nogle partier, som gerne vil være med til at tage ansvar for at få Danmark bedst gennem krisen, at de ikke må være med. Hvis det er Venstres tilgang, må jeg jo tage det til efterretning. Det er ikke regeringens måde at arbejde på, og det er heller ikke det, jeg har opfattet har været ånden blandt alle de partier, der har været med til at lave en aftale.
Kommentar:  Hvor der blev talt fejlagtigt? Det blev der, da fru Mette Frederiksen sagde – det er så efter min hukommelse, men jeg tror, det holder, hvis man slår efter – at jeg er den eneste statsministerkandidat, der går ind for minusvækst. Altså, det er decideret ukorrekt. Jeg går ikke ind for minusvækst. Jeg – går – ikke – ind – for – minusvækst . Jeg går sådan set ind for, at vi skal have mere vækst i det her samfund. Jeg er i øvrigt enig i, at den er for lav Det er sådan set også derfor, vi har taget en række erhvervspolitiske initiativer. Vi gjorde det i forbindelse med finansloven, vi lempede NO x -afgiften til en femtedel for at skabe mulighed for, at vores producerende erhverv kunne blive konkurrencedygtige. Vi er i gang med at tage hul på arveafgifterne. Vi fjernede nogle af de afgifter, den tidligere regering havde indført og belastet os med, reklameafgifter og andet. Vi lavede målrettede skattelettelser til erhvervslivet på 4 milliard kroner Vi har lavet en boligjobordning for at sikre, at håndværksfagene også har noget at rive i, også derude, hvor der er lidt længere mellem husene. Vi har flyttet 4.000 statslige arbejdspladser for at sikre, at der kommer mere liv i hele Danmark. De fleste har vi så øjensynligt haft Socialdemokratiets opbakning til, indtil man skulle stemme hernede i salen om de sidste. Hvad angår DIIS, svigtede modet. Aarhus er ikke godt nok, den intellektuelle kapacitet rækker åbenbart ikke til, at man kan have et forskningsinstitut der. Jeg forstår det simpelt hen ikke. Vi er i gang med at lave en stribe ting, men hvis vi skal have en politisk diskussion, er vi jo nødt til tage afsæt i, at man har en reel beskrivelse af hinandens intentioner. Og jeg har ingen intention om minusvækst i den offentlige sektor.

Svar:  Nu begynder det jo faktisk at blive rigtig interessant, for hvis regeringen ikke ønsker minusvækst, kan vi jo lave en aftale nu. Den vedtagelsestekst, der er vedtaget her i Folketinget, om, at det såkaldte omprioriteringsbidrag skal føres tilbage til landets kommuner, gælder kun for 2017. Hvis regeringen og statsministeren ikke er tilhængere af minusvækst, må det betyde, at statsministeren i dag kan love, at pengene fra det omprioriteringsbidrag, som alle landets kommuner og alle landets borgmestre og mange andre jo kalder for minusvækst og ikke for et omprioriteringsbidrag, også for årene 2018 og 2019 føres tilbage til kommunerne krone for krone. Vil statsministeren love det?
Kommentar:  Tak for det. Det vil jeg se frem til. Det kunne være spændende at fordybe sig lidt i, hvad vi har af muligheder for at understøtte den her art, som trods alt stadig væk er ganske presset. Så vidt jeg er orienteret, må det være sådan, at den antalsestimering, som ministeren fremlægger i dag, er en konsekvens af, at man lavede et elfiskeri i december, hvor man lavede en optælling. Er der planlagt yderligere bestandsovervågning fremadrettet? Vil man lave en optælling igen, sådan at vi er sikre på, at vi holder os på sporet, i retning af at arten antalsmæssigt bevæger sig i en positiv retning?

Svar:  Ja, det er der. Det her er jo noget, vi skal holde øje med, for ganske vist har vi set en relativt stor øgning i Ribe Å, men det er altså en ganske sårbar bestand. Det er noget, som vil blive fulgt op hvert andet år, hvor der altså vil blive lavet ikke en optælling, men en estimering af, hvor stor bestanden her er. Det er klart, at man, når man løbende laver den her estimering, så samtidig laver vurderingen af, hvad det er for tiltag, vi skal tage. Vil det for eksempel på et tidspunkt være relevant med en genbank?
Kommentar:  Det er godt at høre, at vi deler opfattelsen af, at det her er et vigtigt emne at forholde sig til. Det mener jeg nu også at både Videnskabsministeriet, herunder IT- og Telestyrelsen, og Datatilsynet gør. Men jeg mener ikke, det er nødvendigt at etablere en ny hjemmeside om dette emne alene. Hvis vi, hver gang vi stødte på et nyt emne, skulle etablere en ny hjemmeside, er jeg simpelt hen bange for, at det ville blive frygtelig uoverskueligt for forbrugerne, og jeg synes, at de informationer, der efterlyses fra spørgeren, og jeg er enig i behovet, altså allerede er tilgængelige på Datatilsynets og IT- og Telestyrelsens hjemmesider. Som sagt kan man få både råd og vejledning, forud for at man måtte placere private informationer på hjemmesider, men hvis skaden er sket, er der også vejledning om, hvad man så gør. Jeg synes, det er vigtigt at sikre, at der er en meget stor sammenhæng mellem de to hjemmesider, og det er faktisk sket.

Svar:  Jamen jeg deler slet ikke ministerens opfattelse, og jeg vil gerne illustrere det med nogle eksempler. Hvis man nu er en 15-årig Anna, som har opdaget, at der er et uønsket billede af hende på Facebook, og gerne vil fjerne det, hvad gør man så? Man kan gå ind på IT- og Telestyrelsens hjemmeside, så skal man klikke ind på det, der hedder sikkerhed, så skal man under sikkerhed klikke på det, der hedder digital sikkerhed, så man finde det, der hedder børn plus sikkerhed, og under børn og sikkerhed skal man gå ind og klikke på det, der hedder webetik for børn, og under webetik for børn står der ingen steder, hvad man skal gøre, hvor man kan henvende sig, om man eventuelt kan ringe til nogen. Det står der ikke nogen steder. Det samme kan jeg sige i forhold til Datatilsynet. Igen: 15-årige Anna vil gerne fjerne et billede. Her skal man ind på Datatilsynets hjemmeside under borger, under børn og unge, og så skal man ind på det, der hedder »Hvordan får jeg fjernet noget på nettet?« Her er det heller ikke nogen kontaktinfo eller noget som helst, og det kan da ikke passe, at det er de samme informationer og den samme vejledning og rådgivning, som ministeren mener det her er. Når man ser på den norske hjemmeside, er det en meget enkel og overskuelig side med personer, informationer, kontakt, en chathjemmeside og en e-mail-adresse. Synes ministeren ikke, det er meget bedre?
Kommentar:  Tak for det. SF er fuldstændig enig i, at ulige løn er et strukturelt problem. Omvendt synes vi, det er at blande sig i forhandlingerne, når de allerede på nuværende tidspunkt er nået til et sted, hvor de ligger i Forligsinstitutionen. Der er lukket og slukket omkring rummet, vi ved ikke, hvad der foregår derinde. Men jeg vil også gerne anfægte, at Enhedslisten gør det her ulige løn til kun et anliggende for kvinder, der er ansat i det offentlige, for af de artikler, som Enhedslisten selv lægger ved, fremgår det jo for eksempel også, at man her også har undersøgt det private arbejdsmarked. Så problemerne findes ikke kun i det offentlige. Når området kurer og transport af bagage har en lønforskel på 90 kroner mellem mænd og kvinder, så er det jo udtryk for, at der også er problemer andre steder. Det er også derfor, at jeg i min ordførertale spørger: Er det her ikke et meget større problem end det, Enhedslisten gør det til lige her? Så kan man altid sige: Skal vi så ikke bare løse det problem, vi har lige her? Men jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om man kunne forestille sig, at Enhedslisten også ville foreslå en afskaffelse af lokallønnen, når nu faktisk lokalløn viser sig at være noget af det mest ulighedsskabende i forhold til forskellen på lønnen mellem mænd og kvinder og også på højt og lavtlønnede. Kunne man forestille sig sådan et forslag fra Enhedslisten i Folketingssalen?

Svar:  Jeg vil bare godt lige først komme med to kommentarer til noget af det, der bliver sagt. For det første: Ja, jeg er fuldstændig enig i, at det ville have været rigtig godt, hvis det her forslag var kommet for, skal vi sige, en måned siden. Og når jeg siger, skal vi sige for en måned siden, er det, fordi en måned lige præcis er så lang tid, det tog regeringen at finde ud af, hvilken minister der skulle behandle det her forslag, så det kunne komme i salen. Det har taget regeringen 6 uger at få det her forslag ikke bare placeret på en dagsorden, men at finde ud af, hvilken minister der skulle have det. Så ærlig talt jo, jeg medgiver fuldstændig, at det ville have været rigtig godt, hvis det var kommet for en måned siden. Den må vi simpelt hen bare sende videre. Enhedslisten har fremsat det her for, jeg tror, to måneder siden. Så den kritik sender jeg bare behørigt videre til regeringen. Er det ikke også et anliggende for andre end kvinder i det offentlige? Jo, bestemt. Det her er et håndtag at skrue på. Det vil slet ikke være nok, og vi har en masse andre forslag. Jeg tror egentlig, at fru Kirsten Normann Andersen også godt ved, at Enhedslisten har en masse andre gode forslag til, hvordan vi kan gøre noget ved ligelønsproblematikken bredt på det danske arbejdsmarked, også uden at man behøver at gå ind og lovgive om noget, der er overenskomstbelagt, som lokalløn er. I min egen fagforening vil jeg slås for, at man kommer af med lokalløn, ikke i Folketingssalen.
Kommentar:  Først vil jeg sige, at jeg deler beskrivelsen af de gode folk, som søger ind på fængselsbetjentuddannelsen, nemlig at det, i hvert fald sammenlignet med vores politielever, er folk – og heldigvis også en del af dem, i hvert fald de gange, jeg har været til stede – som har noget mere livserfaring, og derfor deler jeg sådan set også opfattelsen af, at de kan være i en situation, hvor det at klare sig på su kan være besværligt. Det er også derfor, at vi har sagt, at det her spørgsmål om elevløn er et af de elementer, som vil indgå i forhandlingerne om den kommende aftale for kriminalforsorgen.

Svar:  Det er jeg selvfølgelig glad for. En anden ting, man kunne gøre – når vi nu står og brainstormer – handler om: En ting er at få flere fængselsbetjente, men man kunne jo også få færre indsatte. Vi havde for et par uger siden lejlighed til at diskutere den her manglende efterlevelse af aftalen om afsoning i hjemlandet for andre EU-lande. Jeg har også haft lejlighed til nu at læse op på den, og som jeg læser den, er der egentlig ikke noget galt med selve aftale. Hvis man er idømt en fængselsstraf på mere end 6 måneder, har landene pligt til at tage folk hjem. Kunne det ikke også være, vi skulle intensivere det, justitsminister, simpelt hen for så at sørge for, at i hvert fald de østeuropæere, der er i danske fængsler, ikke fylder op og gør tilværelsen stresset for vores fængselsbetjente?
Kommentar:  Jeg skal gøre det kort. Der er jo sådan set kun at sige, at Venstre er et rigtig bredt parti. Jeg tror, at det er lidt svært for herre Per Clausen at sætte alle vælgere i klasse og sige, hvem der stemmer på hvem. Jeg glæder mig over, at det her arbejde faktisk er noget, som NNF støtter. Så kan vi jo debattere, hvor de vælgere hører hjemme. Mange af dem hører sikkert hjemme hos Venstre. Det er noget, som fødevareministeren arbejder med, det er noget, som der står i regeringens strategi, altså at man vil arbejde for arbejdspladser. Det her handler om at skabe konkurrenceevne i Danmark og fastholde flest mulige arbejdspladser i Danmark. Det er der et bredt ønske om i Danmark, også fra nogle partier, som måske ikke stemmer på Venstre – selv om det ret utænkeligt.

Svar:  Tilbage står jo det bemærkelsesværdige og spændende i den her debat, at Venstre vil stemme for det her lovforslag, hvis de kan være sikre på, at det bliver dyrere at være dansker. Hvis almindelige forbrugere skal betale mere, siger herre Henrik Høegh, så vil man godt stemme for. Det er den garanti, han vil have. Jeg synes, at man skal tænke over ude i Danmark, når man lytter til den her debat, at Venstre, når det kommer til stykket, er villig til at stemme for lovforslag, der gør det dyrere at være dansker, men de skal bare være sikre på, at det bliver dyrere for den almindelige forbruger, og at det ikke rammer Venstres kernevælgere.
Kommentar:  Altså, nu havde jeg jo nærmest besluttet mig for, at jeg ikke ville være for polemisk, men jeg synes, det er lidt spændende, når herre Lars Løkke Rasmussen taler om mådehold med offentlige midler og også samtidig her diskuterer en dato. Al den stund at herre Lars Løkke Rasmussen ikke ser ud til at kunne kende forskel på 12 og 13, så synes jeg hele tiden, det har været lidt morsomt, at det var det, der skulle gøres til genstand for debatten hernede. I forhold til spørgsmålet om sikkerheden og et folketingsmedlem er jeg helt enig. Først vil jeg sige, at justitsministeren har udtalt sig om det her spørgsmål, og han har selvfølgelig sagt det, som er det rigtige, nemlig at det skal være sådan, at alle folketingsmedlemmer kan besøge alle afkroge af Danmark. Sådan skal det i øvrigt være for alle mennesker i Danmark, altså at man kan komme i alle afkroge, der kan man holde et foredrag, der kan man kigge på, hvad der foregår, og sådan skal det selvfølgelig også være for alle medlemmer af Folketinget. Jeg deler selvfølgelig den opfattelse, som justitsministeren har givet udtryk for, altså at alle skal kunne besøge også Christiania, og det har også været tilfældet, at Retsudvalget har været på besøg på Christiania.

Svar:  Men det var ikke det, jeg spurgte til. Jeg spurgte til det forhold, som forekommer at være fuldt belyst, nemlig at justitsministeren øjensynligt har ført fortrolige samtaler med formanden for Retsudvalget omkring tilrettelæggelsen af et besøg på Christiania med det sigte at undgå deltagelse af fru Pia Kjærsgaard. Det er sådan set det, jeg spørger til, og det er egentlig ud fra en kollegial betragtning, altså i forhold til, hvordan vi passer på hinanden i det her Folketing, hvordan vi hver især giver hinanden frirum til at passe det politiske arbejde og koncentrere os om det, der er vigtigt. Og jeg skal her afstå fuldstændig fra at gøre mig klog på, hvor meget man kan tælle til; jeg tror såmænd godt, at statsministeren, når det gælder det der med at tælle, er i stand til at slå mig, og at hun formentlig også kan tælle til mere end både 12 og 13. Men det er jo ikke det, jeg spørger til. Jeg spørger til, om statsministeren ikke mener, at justitsministeren skylder fru Pia Kjærsgaard en undskyldning for bag hendes ryg at have konsulteret en formand for Retsudvalget, øjensynligt med det sigte på opspil fra Politiets Efterretningstjeneste at tilrettelægge besøgsaktiviteterne på en sådan måde, at fru Pia Kjærsgaard ikke kunne deltage.
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 50 af Lennart Damsbo-Andersen (S), Bent Bøgsted (DF), Hans Andersen (V), Christina Egelund (LA), Rasmus Helveg Petersen (RV), og Erik Lund (KF). Afstemningen er slut. For stemte 87 (S, DF, V, LA, RV og KF), imod stemte 18 (EL, ALT og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslag til vedtagelse nummer V 50 er vedtaget. Herefter forslag til vedtagelse nummer V 49 af Christian Juhl (EL), Ulla Sandbæk (ALT) og Karsten Hønge (SF) bortfaldet. Hermed er forespørgslen afsluttet.

Svar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om det stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslaget sluttet, og vi går til afstemning.