Kommentar:  Jeg tager gerne diskussionen om produktivitet igen. Fru Lisbeth Bech Poulsen var så flink at referere til Produktivitetskommissionen, som sagde, at der ligger et potentiale i at skabe nogle lempeligere regler for vores detailhandel. Vi har et efterslæb i produktivitet i vores detailhandel. Vi har priser, der, selv når man tager højde for skatter og afgifter og alt muligt andet, ligger relativt højt. Der er ofte kritik af manglende konkurrence på fødevarepriserne, så danske forbrugere betaler for høje priser for deres fødevarer på grund af manglende konkurrence. Det gør vi sådan set noget ved. Det synes jeg sådan set at man burde glæde sig over, fordi vi med bedre konkurrence kan sikre de danske forbrugere et forhåbentlig mere varieret vareudbud og forhåbentlig lavere priser.

Svar:  Mange tak. Vi står med et lovforslag til en ny planlov i hånden, der heldigvis ikke fuldt ud afspejler tankerne om den vidtgående liberalisering af planloven, som indgik i udspillet fra den tidligere regering, V-regeringen, »Vækst og udvikling i hele Danmark«. Man kan i det her lovforslag se nogle positive aftryk fra nogle af forligspartierne, og det vil vi sådan set gerne kvittere for. I Enhedslisten glæder vi os særlig over, at der er kommet liv i planerne om et grønt danmarkskort. Danmark har ikke blot noget af det mindste naturareal i Europa, men også noget af den mest fattige natur. Derfor er vi glade for, at der nu bliver sat gang i det arbejde. Men her stopper de positive meldinger fra Enhedslisten så også. For forslaget rummer fortsat en række meget bekymrende elementer for vores natur og for vores landdistrikter. Overordnet set mener vi, at der med lovforslaget i virkeligheden er tale om et opgør med det, som planloven har repræsenteret i så mange år. Det er måske en af de bedste planlove i verden med den her idé om, at planlægning skal være et helt centralt redskab til at få skabt bedre sammenhængskraft i vores land. Flere elementer i det her lovforslag vil efter vores mening betyde en ringere sammenhængskraft. Flere elementer vil ikke løfte landdistrikterne, tværtimod. Lovforslaget kan få rigtig store konsekvenser for vores kyster. Regeringen bryder løftet om at bevare kystnærhedszonen og introducerer et nyt begreb, som man kalder udviklingsområde. Det er områder i kystnærhedszonen, hvor der kan være byudvikling og anlæg, og hvor der hvert fjerde år kan ansøges om ophævelse af kystnærhedszonen. Det kan få ret store konsekvenser for vores kystlandskaber over tid, da kystnaturen kan blive langt mere fragmenteret og betyde en større grad af bebyggelse. Det kan ærgre os lidt, at man endnu ikke har offentliggjort de nærmere regler, som det her vil blive administreret efter. Vi synes, det er lidt problematisk, at vi skal behandle et lovforslag uden at have mulighed for at gennemskue, hvad konsekvenserne egentlig vil blive for landets kystnatur. De liberaliserede landzoneregler, som der lægges op til med lovforslaget, betyder blandt andet, at landzonereglerne ændres, så både boliger og erhverv fremover kan udvide eksisterende bygninger med op til 500 m², uden at der søges nogen form for tilladelse, og uden kommunens godkendelse og uden nabohøring. Vi er ret uenige i, at man bare kan give carte blanche til udbygning af store boliger og erhvervsejendomme uden nogen form for tilladelse. Vi forstår simpelt hen ikke, at man lader denne liberalisering gælde alle landzoneområder, hvis hensigten er at komme de trængte landdistrikter til hjælp og skabe liv og vækst i landet. For problemet er, at de her nye regler formentlig vil blive udnyttet, hvor ressourcerne er til stede, der, hvor investeringslysten og lånemulighederne er bedst. Det vil sige, at det typisk vil være i landzoner i hovedstadsregionen og omkring øvrige større byer i landet, at vi vil se, at de her regler vil blive udnyttet. Det vil jo sige, at de her ændringer vil komme de bynære områder langt mere til gode end de trængte landdistrikter, som aftalen sigter mod at hjælpe. Det vil blot forstørre forskellene mellem de bynære områder og de øvrige landdistrikter. Det her lovforslag sigter på ingen måde mod at skabe et Danmark i balance, som den tidligere regering, Venstreregeringen, så flittigt har brugt som argument. Med det nuværende lovforslag kan man også i landzonen i hovedstadsregionen gøre brug af lempelserne, og det vil jo betyde, at der er en risiko for, at der kommer et opgør med Fingerplanen, der indtil nu har sikret, at hovedstadsregionen ikke vokser vilkårligt i alle retninger, men vokser med form som en håndflade med fingre, med gode togforbindelser og så videre Det er ikke hensigtsmæssigt, da hovedstadsregionens landzone er voldsomt under pres for byggeri til både bolig og erhverv. Og det er det, vi allerede har drøftet med den socialdemokratiske ordfører, og som vi vil komme nærmere ind på under udvalgsbehandlingen for at få et mere konkret overblik over, hvad det her kommer til at betyde. Et andet element, der bekymrer os, er de nye detailhandelsregler, som jeg også var inde på i mit spørgsmål til Venstre. Ligesom med de ændrede landzoneregler virker det, som om de nye detailhandelsregler kommer til at stride imod formålet med lovforslaget om at styrke mulighederne for vækst og beskæftigelse og bosætning i hele Danmark, fordi man vil gøre det muligt i højere grad at sætte aflastningscentre og udsalgsvarebutikker uden for byerne og dermed udsætte byerne for en risiko for, at deres butiksliv drænes. Helt overordnet kan jeg sige, at vi er meget bekymrede for det her lovforslags konsekvenser for landets kystnatur, og vi forstår ikke, hvordan regeringen og forligspartierne kan udråbe lovforslaget som en løftestang for at styrke mulighederne for vækst og beskæftigelse. Vi kan ikke støtte lovforslaget.