kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  De initiativer, som vi tager i dag, er rigtig, rigtig gode. Men det handler jo om tidligt at få børn gjort opmærksom på, at de selvfølgelig ikke skal acceptere det, når de bliver udsat for vold. For det er jo faktisk tankevækkende, at selv samme rapport viser, at mens det er 30 procent af børnene, der har været udsat for vold, så er det faktisk kun 5 procent af de børn, der har været udsat for det, som vurderer at de selv har været udsat for det. Det betyder jo, at der er et misforhold mellem voldens karakter og opfattelsen hos børnene, og det synes jeg er meget, meget alvorligt. Derfor mener jeg, det er helt afgørende, at vi fortsætter det gode arbejde, vi har sat i gang, med Barnets Reform, med underretningspligt. Jeg tror heller ikke, at man bare kan lægge over på barnet, at barnet selv skal råbe vagt i gevær, når eksempelvis myndigheder kommer på besøg i hjemmet og forældrene stiller falske forudsætninger op, som vi kan kalde det. Jeg tror, det er vigtigt, at vi har de underretninger, og at man reagerer på hver enkelt underretning – ved at der er en nabo, der råber vagt i gevær, ved at der er en pædagog, der råber vagt i gevær, altså ved at alle de personer, der er i barnets nærmiljø, simpelt hen kommer på banen og får sagt: Det her går altså ikke.

Svar:  Det er rigtigt, at børnene har en uvidenhed, med hensyn til om de er udsat for vold. Som jeg læser det, er det noget med, at man faktisk ender med at være i en slags normaltilstand, altså hvor volden er en del af det normale og børnene simpelt hen ikke ved bedre. Ministeren kommer ind på det her om naboerne, der også skal være en del af det her med at råbe vagt i gevær, men der er jo også det her i rapporten om, at det lidt er et tabu at blande sig; det er lidt det her med: Det kommer ikke os ved, og vi passer vores eget. Det er måske lidt grænseoverskridende at skulle ringe til politiet, når der er larm inde ved naboen. Men det er noget af det, som børnene peger på faktisk kunne være en hjælp. Kan vi på en eller anden måde blive bedre herfra eller som kommune til at klæde naboerne på, så de også er bevidste om deres borgeransvar?
Kommentar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (EL, ALT, RV og SF). Afstemningen er slut. For stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), imod stemte 88 (S, DF, V, LA og KF), [hverken for eller imod stemte 0]. Ændringsforslaget er forkastet. Herefter er ændringsforslag nummer 1, stillet af det samme mindretal, bortfaldet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Det er rigtig godt, at der er fokus på det. Nu har jeg bare de her seneste tal, også fra ph.d.-studerende, som henvender sig. De er bekymrede nu, fordi de ser, at det har så store konsekvenser for deres faglighed, og de ønsker en hjælpepakke a la den, vi lavede i efteråret, bare større, fordi det må omfatte flere ph.d.-studerende. Er det muligt, at det også kan bringes til forhandlingsbordet?

Svar:  Altså, nu er spørgerens parti jo involveret i den store genåbning og de store forhandlinger på partilederniveau, så alt kan jo bringes ind. Men jeg vil dog sige, at jeg også vurderer, at vi skal passe på med ikke at lægge ledelsesansvar væk i en situation som den her, og derfor har jeg og regeringen prioriteret rammerne. Vi har prioriteret, at man enkeltvis har kunnet vurdere det enkelte forskningsprojekt og spørge, om vedkommende har brug for at komme ind, eller om vedkommende ikke har brug for at komme ind, og om vedkommende bliver forsinket, hvis vedkommende ikke kommer ind, og så give adgang. Det har vi givet elastik til. Vi har også givet medfinansiering til, at man har kunnet vurdere, hvad der har haft brug for at blive forlænget, og på den måde synes jeg, at den vigtigste opgave for os politisk, og det har vi gjort i fællesskab, er bare at sikre nogle fleksible rammer. Og det synes jeg er godt vi har gjort undervejs.
Kommentar:  Igen vil jeg sige til herre Tage Leegaard, at det jo ikke kan ende med andet end en boomerangeffekt, en sønderlemmende kritik af den proces, som regeringen har gennemført, op til den aftale blev indgået, i øvrigt med den daværende konservative økonomi- og erhvervsminister for bordenden. Det er jo tegn på en sønderlemmende kritik, at man nu siger, at man er nødt til at lytte til landbruget. Jamen følte man sig ikke nødsaget til at lytte til landbruget, da man i august besluttede sig for, at det var et ministerudvalg, der skulle arbejde med det? Da regeringen kom med et udspil i 2009 og indgik aftale i sommeren 2009, følte man sig ikke nødsaget til at lytte til landbruget på det tidspunkt? Er det gået op for Venstre og Konservative, at der er et landbrug, som det var væsentligt at have en dialog med? Hvorfor gør man det først nu, hvis ikke det handler om, at man ønsker at udskyde det? Derfor vil jeg spørge herre Tage Leegaard om det, jeg også spurgte herre Eyvind Vesselbo om. Hvis vi tager eksemplet med pesticidafgiften, vil herre Tage Leegaard garantere, at det bliver vedtaget inden sommerferien? For ellers bliver det ikke vedtaget i den her valgperiode. Det kan jo ikke nås med grundloven i hånden, inden der skal være valg, hvis det først bliver til efteråret, og derfor må det være helt fair, også af hensyn til kommende generationer, at man siger, at man vil garantere, at i hvert fald det vedrørende pesticidafgiften, hvor landbruget er kompenseret, bliver gennemført i indeværende folketingssamling.

Svar:  Jeg kan garantere dig for, at der foregår et intensivt arbejde med pesticidafgifterne. Jeg kan også garantere dig for, at det er et ekstremt kompliceret arbejde, for pesticider er lige så mange forskellige ting, som der er navne på pesticider. Jeg vil gerne arbejde for, at det her bliver gennemført hurtigst muligt. Vi har i »Grøn Vækst« lovet, at det bliver gennemført hurtigst muligt, men at give dig en garanti ville være uklogt, for jeg er ikke helt sikker på, hvor langt det arbejde i det udvalg er. Men jeg synes, at vi skylder at få det udført. Det har du ret i. Så vil jeg igen sige om vandplanerne: Vi snakker alle sammen om, at det er et areal på op til 200.000 ha, som bliver berørt af »Grøn Vækst«. Jeg synes, at det ville være sjusk at sige, at det vedtager vi i juni, og så gennemfører vi det i september. Sådan foregår ting altså ikke. Jeg håber ikke, det er den måde, som en rød regering, som du støtter varmt, vil til at gennemføre ting på. Sådan arbejder vi altså ikke i den borgerlige lejr.
Kommentar:  Tak, formand. Det plejer vi ikke at gøre, men det vil vi gerne gøre i dag. ( Anden næstformand  (Kristian Pihl Lorentzen): ...[Lydudfald]...). Okay, jeg har været på barselsorlov, og der kan ske alt muligt her i Folketingssalen af fornyelse, kan jeg forstå, det er rigtig fint. Nu kom der jo en hel række af paradeslogans igen, men ordføreren forholder sig jo ikke til, hvad der er det egentlige indhold i lovforslaget, nemlig at det koster – vi må så ikke få oplyst, hvor mange – penge at indføre det her, på trods af at der ikke er nogen som helst sundhedsgevinst for de borgere, det handler om. Tværtimod betyder det mere bureaukrati for kommunerne, uden at der er nogen, der får nogen glæde af det. Helt ærligt, det er jo ren ideologi.

Svar:  Jeg vil da medgive så meget, at Enhedslisten og Venstre nok ikke er helt enige om, hvor langt man skal gå for at styrke det frie valg. Det, vi jo gør her, er, at vi giver familierne mulighed for at vælge lige præcis det tandplejetilbud, som passer bedst til den enkelte familie, og for os i Venstre er det bare afgørende, at der, uanset om vi taler dagpleje, ældrepleje eller tandpleje, er noget at vælge imellem. Og det er jo den mulighed, vi lægger frem nu for de danske familier.
Kommentar:  Jeg kan simpelt hen ikke lade være med at synes, at det altså er grove løjer her at høre en minister fra et såkaldt liberalt parti, som herinde på Christiansborg synes at vide, hvad det er borgeren har behov for. Altså, vi kan sidde herinde på Slotsholmen, og så ved vi lige præcis, hvad borgeren har behov for. Det har vi besluttet os for. Vi ved lige præcis, hvad Gerda Hansen i Vejgaard i Aalborg Kommune har brug for. Hvis hun giver udtryk for, at hun gerne vil have tørret paneler af, så ved vi, at det har hun ikke behov for. Det har vi besluttet os for, det sidder vi og bestemmer på Slotsholmen. Hun giver udtryk for, at hun gerne vil have tørret paneler af. Hun har hørt, at regeringen har noget, de kalder frit valg: Kunne jeg ikke få lov til frit at vælge min kommunale hjemmehjælp til at gøre det her? Nej, siger kommunen så, for regeringen har bestemt, at så skal du vælge en privat. Men Gerda Hansen siger så: Men jeg vil ikke til at have en helt anden dame ind og gøre rent i min lejlighed. Nu har jeg lige vænnet mig til hende, jeg har. Hende er jeg godt tilfreds med. Der er det altså, at den såkaldte liberale regering siger: Næ, den form for frit valg går virkelig ikke hos os, for vi ved lige præcis, hvad du har behov for. Jeg synes, det skurrer lidt i ørerne.

Svar:  Se, der er jo forskellige måder at udlægge frit valg på. Frit valg handler åbenbart i herre Rasmus Prehns ører og øjne om, at det her bare skal være et uendelig stort tagselvbord for offentlige penge, og at man simpelt hen ikke har tillid til, at de ude i kommunerne, hvor visitationen foregår, rent faktisk vurderer, at der her er en borger, der har brug for hjælp i det og det omfang, så og så mange timer, hvad der nu end ligger i det tilbud. At en borger så skulle ønske mere og siger, at man gerne vil købe mere, jamen så skal det da være borgeren frit for at gøre det, for der er et stort privat marked, hvor man kan foretage de her tilkøbsydelser. Hvis vi skulle til at gøre det i det kommunale regi, så er det bare, at vi i hvert fald efter regeringens opfattelse kommer til at udvide den offentlige sektors aktiviteter i en fuldstændig ukontrollerbar retning. Vi ønsker at holde fast i, at levering af personlig og praktisk hjælp altså bliver givet til de borgere, som ikke selv er i stand til at udføre disse opgaver. Det sker jo lige præcis ude i kommunen i den personlige visitation i mødet med borgeren, i forhold til hvad behovet er. Det er bestemt ikke noget, vi sidder og beslutter her på Slotsholmen hvad behovet er, op og nederst Det vurderer man ude i kommunen.
Kommentar:  Nu har vores holdning jo været ret klar hele vejen. En af de ting, vi fik som begrundelse, også fra regeringen på pressemødet i starten, var, at der kunne være risiko for, måtte man forstå ud fra de ord, der blev brugt, at Danmark kunne gå hen og nærmest blive et nyt epicenter, også ordet et nyt Wuhan blev brugt, og at det kunne have en eller anden større konsekvens og betydning også globalt set. Så får vi også at vide på mødet her forleden, at smittetrykket jo ikke er stigende for nærværende. I forhold til cluster-5 har man ikke fundet nye tilfælde. Så der er noget der, der ikke hænger helt sammen. Er det ikke i sidste ende sådan en lidt forhastet hovsabeslutning?

Svar:  Jamen det står helt klart, at regeringen lytter til den klare risikovurdering, der er kommet fra Statens Serum Institut og sundhedsmyndighederne, om, at det at have minkavl og et stort reservoir af mink i Danmark giver en betydelig smitterisiko og er til fare for folkesundheden, på samme måde som mulighederne for mutation er det med så stor en minkpopulation. Det fremgår jo bare stadig væk ikke, om Venstre tager den risiko seriøst. Regeringen gør i hvert fald, for i sidste ende er vi i de beslutninger, vi tager, nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at standse smitten med corona, også når det gælder smitte via mink.
Kommentar:  Det er der jo desværre ikke meget der tyder på, hvis man ser på den måde, som den her regering har valgt at ansætte folk på, siden den trådte til. Det er jo ikke kun bemærkningen fra Sigga Nolsøe, der vækker en mistanke om, at der kan være politiske konnotationer og interesser på spil, når man ansætter, hvad der burde være neutrale embedsmænd. Gry Möger Poulsen har været klimaminister Dan Jørgensens politiske rådgiver, da han i 2013 var i Europa-Parlamentet. Hun er nu kommunikationschef i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, hvor sjovt nok Dan Jørgensen er minister. Sten Kristensen er ansat som pressechef, altså en neutral, i hvert fald efter bogen, embedsstilling i Skatteministeriet, men var altså særlig rådgiver for den tidligere finansminister Bjarne Corydon, en socialdemokrat. Mads Kolby er pressechef i Erhvervsministeriet, en efter bogen neutral stilling, men er tidligere presserådgiver i Socialdemokratiet og var i øvrigt Mette Frederiksens pressekoordinator under valgkampen. Thomas Bro Sæhl er ny presse- og kommunikationschef i Børne- og Undervisningsministeriet; han var tidligere rådgiver for den nuværende social- og indenrigsminister Astrid Krag og i øvrigt også for den tidligere udenrigsminister Villy Søvndal. Jens Anton Tingstrøm Klinken er ansat som kommunikationschef – en efter bogen neutral embedsstilling – i Social- og Indenrigsministeriet, men støttede samme minister, altså fru Astrid Krag, under krisen i Socialistisk Folkeparti tilbage i 2012. Michael Dahl Nielsen er ansat som kommunikations- og pressechef i kulturministeriet og Kirkeministeriet – efter bogen en neutral embedsstilling – men han er forhenværende pressechef i Roskilde Kommune, hvor Joy Mogensen var socialdemokratisk borgmester indtil folketingsvalget. Så er der Pelle Dam, der har været formand for SFU og medlem af SF's ledelse sammen med Mattias Tesfaye. I dag er han neutral embedsmand som pressechef i Udlændinge- og Integrationsministeriet. Kan ministeren godt se, at der er et underligt sammenfald af socialdemokratiske ansættelser i fortiden og nu ansættelser som neutrale embedsmænd i den her regering?

Svar:  Jeg har fuld tillid til, at mine kollegaer som ministre og de ministerier, de har ansvaret for, har en fuldstændig professionel tilgang til ansættelse af embedsmænd. Der er tilgangen den, at man ansætter den ansøger, der måtte være mest kvalificeret til stillingen, og at det ikke beror på en partipolitisk opfattelse, om man får jobbet eller ej. Så enkelt er det.
Kommentar:  Jeg har ikke nogen grund til at rejse tvivl om det, min formand har udtalt sig om.

Svar:  Hvis ordføreren ikke har grund til at drage sin formands sætninger i tvivl, har ordføreren i hvert fald brug for at bekræfte, at han drager Sundhedsstyrelsens tal i tvivl. Det må jo være det klare, logiske svar på spørgsmålet, for fakta er netop, jævnfør Sundhedsstyrelsen, at der i 2001 var 90.200 ansatte i sundhedsvæsenet, og i 2009 er der 102.200. Er det ikke en stigning?
Kommentar:  Tak. Vi er også rigtig glade for, at regeringen prioriterer forskning. Vi så jo gerne fra Det Konservative Folkepartis side, at vores forskning faktisk nærmest lå på 1,25 procent af bnp over tid, og at midlerne gik til forskning og ikke til dyre huslejer eller tilbagebetalinger til EU, men det er lidt en anden diskussion. Det, som er bekymringen her, er jo netop vores ph.d.-studerende, og som ministeren rigtigt sagde, fik vi afsat midler i oktober sidste år. For det viste sig jo, at der var 75 procent af de ph.d.-studerende, der blev forsinket, og der var cirka 20 procent, der overvejede at droppe det. Det var allerede sidste år i juni. De midler, vi har afsat, hjalp cirka 200 af de 9.000 ph.d.-studerende. Nu er det faktisk 90 procent, som siger, at de bliver forsinket. 59 procent forventer, at nedlukningen har en direkte negativ konsekvens for deres forskning, og rigtig mange mener også, at de simpelt hen ikke har råd til den her forsinkelse, slet ikke med de faglige omkostninger. Så kunne ministeren forestille sig, at vi afsætter midler nu til at støtte vores unge forskere, vores ph.d.-studerende, så de kan gennemføre deres forskning?

Svar:  Det første, spørgeren siger, om, at vi skal op på 1,25 procent af bnp til forskning, er jo en enormt flot ambition. Det står bare i skærende kontrast til, hvad spørgerens parti selv gjorde, da man var i regering, og altså, det er da spændende, hvis man fuldstændig har ændret politik på det. Jeg tror, at forskning er afgørende for vores samfund. Det er også derfor, regeringen har prioriteret det højt. Jeg tror også, det er afgørende i forhold til for eksempel vores grønne omstilling, og derfor har vi også gjort historisk meget dér. Vi forsker for 24 milliard kroner i år, og selvfølgelig er det vigtigt for mig, når vi prioriterer de penge af vores skattekroner, at de så også kommer ud og arbejder. Derfor har vi både medfinansieret nogle af forlængelserne, og vi har hele vejen siden før sommer givet fleksible rammer til, at man ude på universiteterne har kunnet vurdere, hvem der har haft brug for at komme ind for ikke at blive forsinket.
Kommentar:  Tak. Jamen vi kigger løbende på det, hele tiden. Noget af det, jeg er allermest glad for, er faktisk, at vi fået lavet en undtagelse, der sikrer, at vores børn og unge – sådan at vi holder fødekæden i gang, vores foreningsliv – stadig væk kan være op til 50 mennesker samlet. Så jeg håber også, at alle I, der måtte sidde derude og kigge med, ved, at så snart vi kan, åbner vi. Men lige nu er det altså vigtigt, vi som voksne sammen holder fokus på, at vi godt kan give afkald på ting, for at vores børn stadig væk kan være samlet flere, sådan at vi holder virussen under kontrol, og sådan at vi vender tilbage til ikke længere at skulle have alle de her restriktioner.

Svar:  Har ministeren til hensigt at invitere aktørerne på kulturområdet til dialog om, hvordan man kan sikre mere skræddersyede og sammenhængende coronarestriktioner?
Kommentar:  Tak. Mit næste spørgsmål til ministeren er: Hvordan vil ministeren sikre, at alle kvinder i Danmark er sikret den samme lovbestemte ret til skilsmisse uanset religion?

Svar:  Alle kvinder har den samme ret, for vi er alle sammen dækket af den danske lovgivning. Så det, jeg tror spørgeren måske mener med spørgsmålet, er, hvordan vi vil sørge for, at alle oplever, at den ret også virker i praksis. Og der har jeg tidligere til spørgsmålet, der gik forud for det her, sagt, at jeg tror, at noget af det, der er rigtig vigtigt, er, at vi oplyser kvinderne og også mændene om, hvad for nogle retningslinjer, regler og love der gælder i Danmark, at vi bliver bedre til at tage fat på nogle af de medarbejdere i det sociale system, som har med de her befolkningsgrupper at gøre, og at vi også underviser i, hvordan man skal imødegå nogle af de udfordringer, der er. Det hurtigtarbejdende embedsmandsudvalg, jeg har nedsat, kommer med en rapport til foråret, og til foråret vil regeringen desuden fremlægge en national strategi mod æresrelaterede konflikter. Så det her er noget, der står højt på vores dagsordenen, og vi gør alt, hvad vi kan, for at få sat nogle gode løsninger i søen. Og jeg håber meget, at vi, når rapporten kommer, og når vi skal til at udmønte den her nationale strategi, kan finde et bredt flertal i Folketinget. Jeg synes, det her er en sag, som vi i fællesskab skal værne om, og hvor vi skal sige, at vi går ind for ligestilling, og at det gør vi alle sammen.
Kommentar:  Tak. Skal jeg med hensyn til bundfradraget på sommerhuse forstå ordføreren sådan, at ordføreren synes, det er en dårlig idé, at man vil prøve at udnytte det potentiale, der er i hele turistsektoren? Skal jeg også forstå det sådan – med de beregninger, der ligger om udlejningen af fritidshuse og sommerhuse – at det egentlig vil give et væsentligt større rationale til den danske stat? Det er den ene ting. Den anden ting er, at det også vil skabe arbejdspladser. Men skal jeg forstå herre Jens Peter Vernersen sådan, at han egentlig ikke er indstillet på at være med til at gøre det bedre, sådan at vi kan få udviklet vores turisterhverv?

Svar:  Man skal jo tro på, at det her har en virkning, hvis det er sådan, at man skal stemme for det. Det, man altså ønsker, er at hæve det der fradrag og derudover at regulere det årligt. Men jeg gav jo i øvrigt et eksempel på, hvad konsekvensen af det her er rent skattemæssigt. Altså, betaler man en for høj en skat for at udleje sin fritidsbolig, hvis det er sådan, at man har lejeindtægter på for eksempel 107.000 kroner, for så er der altså en beskatning, der i hvert fald ligger på under 30.000 kroner og nærmere 20.000 kroner, når forårspakken er blevet indfaset? Er det for høj en beskatning, hvis der skal ske beskatning af fritidshuse, når de udlejes, altså 20.000 kroner ud af 107.000 kr.? Man kan selvfølgelig have det forhold til skat, som jeg kan forstå at herre Hans Christian Thoning har, at selv det er for meget, men jeg synes altså ikke, at de 20.000 kroner, som det til sin tid lander på, ud af 107.000 kroner i indtægter er en høj skat.
Kommentar:  Tak for det. Spørgsmålet lyder:  Er det ministerens opfattelse, at der er styr på de ydre grænser, og at »Den kontrol, der er i dag ved de ydre grænser, er rigtig god«, sådan som Venstres fungerende udlændinge- og integrationsordfører, Jan E. Jørgensen, siger til Jyllands Posten den 10. maj 2017, og i bekræftende fald, hvorfor fastholder ministeren så, at der er behov for grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse?

Svar:  Den sidste del af spørgsmålet behøver jeg så ikke at svare på, for den første del af spørgsmålet vil jeg svare sådan her på: Vi har grænsekontrol til Tyskland, og det har vi, fordi der ikke er styr på de ydre grænser til Europa.
Kommentar:  Jeg tror, man må sige det sådan, at statsministeren her i virkeligheden fortæller meget om sin opfattelse af både sig selv og Folketinget. For det er nu engang sådan, at det er et flertal i Folketinget, der afgør, om der er tillid til ministeren eller ej, og den mistillid var udtrykt. Så er det jo ikke et spørgsmål om, at der er en diskussion om synspunkter – der var et flertal i Folketinget, der havde udtrykt, at man ikke længere havde tillid til en minister, og en statsminister, der som udgangspunkt valgte at sidde det overhørig. Så må vi desværre fortsætte diskussionen om kontanthjælpsloftet, for det er stadigvæk, synes jeg, besynderligt, at det er et ændringsforslag fra Socialdemokratiet, der i Folketingssalen afgør, om mennesker med funktionsnedsættelser kan oppebære både en livsindkomst og et indtægtsgrundlag og samtidig kan betale deres husleje. Hvorfor kræver det et ændringsforslag? Hvorfor kan regeringen ikke selv tilrettelægge sin politik, så den også tager hensyn til mennesker med handicap?

Svar:  Når det kræver et ændringsforslag, er det jo, fordi det ikke var indeholdt i regeringens oprindelige lovforslag. Sådan er det. Og så er der en demokratisk proces. Jeg ved ikke, om det er synderlig opsigtsvækkende. Jeg er sådan set meget tilfreds med, at det hjørne af kontanthjælpsloftet skæres til, sådan som det nu bliver. Det rokker jo ikke ved det, der står tilbage, nemlig at vi har et effektivt kontanthjælpsloft, som sikrer, at det for folk på kontanthjælp kan betale sig at arbejde, også i jobs med små lønindkomster. Det synes jeg er vigtigt. Det gik vi til valg på, og det indfrier vi. Det handler også om at fremme den sociale mobilitet i det her land og sørge for, at vi i en situation, hvor beskæftigelsen stiger og ledigheden falder, nu også drager omsorg for, at der er nogle færre mennesker på kontanthjælp.