kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Regeringen har jo afsat 5 million kroner til at hjælpe de unge med at opretholde motivationen frem til sommerferien. Det svarer til cirka 50 kroner per studerende. Er ministeren enig i, at det ville være bedre, hvis man kunne lave en form for gruppemøder til dem her, end at lave individuelle tiltag? Og pengene ville måske også række lidt længere, hvis man kunne få lov til at mødes i nogle grupper for de her særligt udsatte.

Svar:  Det må de særligt udsatte godt. Det er det, der ligger i § 2. Så de særligt udsatte må gerne have en hverdag på skolen; det har de faktisk måttet, lige siden vi lukkede nederst De har hele tiden været undtaget fra nedlukningen. Det vil sige, at det var det samme for de særligt udsatte elever, børn og unge, da folkeskolen var lukket nederst Det gælder også for ungdomsuddannelserne, at for dem, der er udsatte, er der ikke lukket nederst Det har jeg lyst til at gentage så mange gange, og jeg ville ønske, at spørgeren stillede det samme spørgsmål onsdag i næste uge igen. For så kan jeg få lov til at gentage det, så der er endnu flere, der hører det. Det er så vigtigt at sige, at for dem, der har det slemt derhjemme, er det muligt at få en hverdag henne på skolen. For selvfølgelig vil der være nogle, for hvem det er mere uholdbart end andre.
Kommentar:  Nej, det er ikke noget nyt synspunkt. Det er ikke noget nyt synspunkt, og det håber jeg da sådan set heller ikke det er for regeringen, at vi har en interesse i, at vi ikke gør det meget, meget mere vanskeligt at være erhvervsdrivende i Danmark og ikke gør vores regnestykke i forhold til EU meget dårligere. Det må da være en fælles interesse, at vi netop sørger for, at vores erhvervsliv ikke bliver stillet meget ringere, end de er i andre lande, ved at de får et væsentlig større tilskud, og at vi så dermed indirekte udkonkurrerer vores eget landbrug i det her tilfælde. Så her burde vi stå sammen om at sørge for, at vi ikke som konsekvens af at kæmpe for 1 milliard kroner i rabat på den anden side glemmer danske erhvervsdrivende og i virkeligheden forværrer vores regnestykke. Det er jo noget, som blandt andet Martin Merrild, som er en fremtrædende repræsentant for dansk landbrug, siger, at det lige præcis er et kæmpe problem for Danmark, hvis vi er med på den front, som budgettet lægger op til lige nu. Så må jeg ikke spørge her til sidst: Er det ikke vigtigt, at vi kæmper for danske interesser og dansk erhvervsliv?

Svar:  Jo, men det synes jeg er helt forrygende inkonsistent. Altså, man har den holdning, at vi skal begrænse EU's udgifter og i øvrigt gerne må bruge flere penge på noget moderne forskning, uddannelse og infrastruktur, og så turnerer man rundt med generelt, at man er imod EU's landbrugsstøtte og synes, det koster mange penge. Men når det så bliver konkret og kampen skal tages, vil man ikke være med. Det hænger jo ikke sammen overhovedet, og det hænger slet ikke sammen med det her argument om, at det skulle skade dansk erhvervsliv, at vi kæmper for et rationelt EU-budget, tværtimod. Altså, dansk landbrug er moderne og konkurrencedygtigt og har jo ikke brug for at være på støtten. Problemet er jo, at når andre landes landbrug får støtte, skal dansk landbrug selvfølgelig også have det, der skal være rimelighed til. Men at sænke landbrugsstøtten som sådan i EU er rationelt og fornuftigt, det er da i dansk interesse, og det troede jeg også var Dansk Folkepartis synspunkt. Så det er nyt, og på den måde har vi jo fået noget ud af dagens spørgetid. Det glæder jeg mig over.
Kommentar:  Okay, men ministeren svarede ikke på det, for det handler sådan set om, at loven ikke bliver overholdt, som det fungerer i dag. Det handler det om. Det handler om, at Barnets Reform ikke er ordentligt implementeret. Det handler det blandt andet om. Men ministeren svarede ikke på det, der står i regeringens udspil på side 13, altså »Second opinion, når anbringelser afvises eller ændres«. Hvorfor – spørger jeg ministeren – handler det kun om, når man skal komme væk fra hjemmet? Så skal man have det. Skal der ikke også være en second opinion, når man skal tvangsanbringes uden for hjemmet? Hvorfor er det kun den ene vej, det skal gælde? Det må ministeren gerne give et svar på. Så vil jeg lige sige i forhold til det tidligere spørgsmål, vi havde, at der altså er en dokumentar om en ung pige, som forsøger at få ophævet sin adoption, som jeg synes ministeren skal se.

Svar:  Send mig endelig gerne oplysninger om konkrete ting, jeg skal kigge nærmere på. Det er ikke noget, jeg kender på forhånd, og derfor kan jeg heller ikke sige noget om det her i salen. Men når vi snakker om at give børnene partstatus, så de blandt andet kan få klageret – det er jo en af de ting, der følger med i forhold til beslutninger i deres egen sag – så er det jo ikke kun i forhold til anbringelser, men også i forhold til forebyggende foranstaltninger, som spørgeren spørger ind til, som kan være familiestøtte, kontaktpersoner og andet. Så det er ikke kun reduceret dertil. Når det kommer til second opinion og børns tilknytning, må jeg sige, at tiden gået, men det må jeg jo så svare på næste gang.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 91 (S, DF, V, LA, RV, SF og KF), imod stemte 15 (EL og ALT), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Det glæder mig i hvert fald at høre, at det bliver anerkendt, at der skal gøres en humanitær indsats, der redder liv. For det er meget vigtigt i den situation, vi står over for. Så vil jeg gerne komme med et konstruktivt forslag, for situationen afhjælpes jo ikke blot af, at vi står her og diskuterer lidt frem og tilbage, men de humanitære situationer kalder på handlinger. Kunne en af løsningerne på det lave ambitionsniveau ikke være, at regeringen hurtigst muligt får sendt de ulandsmillioner, ja, det er faktisk en ulandsmilliard, der ligger og venter, der ligger og samler støv som følge af de færre asyludgifter, ud og får dem ud at arbejde for børn i udviklingslande, ud at arbejde for uddannelse til dem, for hvem livet ikke er helt ligetil? Hvad agter regeringen at gøre med det beløb, der ligger og samler støv som følge af færre asyludgifter?

Svar:  Efter min klare opfattelse ligger der ikke milliarder og samler støv rundtomkring i regeringskontorerne. Jeg vil sige, at jeg er stolt over, at vi som land leverer på FN's målsætning, og en stor del af min opgave er at overbevise andre lande om at gøre det samme. Vi er et ud af kun fem lande, som lever op til FN's målsætning, så det er mit mål at gøre, hvad jeg kan, for at overbevise andre lande, herunder også de store økonomier, om, at de skal levere yderligere. Så forstår jeg indirekte på spørgeren, at Det Radikale Venstre ønsker at levere mere i udviklingsbistand, og det er jo et valg, man træffer. Men jeg må så bare spørge herre Kristian Hegaard: Hvor skal pengene komme fra? Mig bekendt, jævnfør blandt andet det topmøde, der fandt sted i rød blok i går ...
Kommentar:  Vi er nødt til at tage det her, der står på dagsordenen, herre Bent Bøgsted. Så vi skal bare have læst spørgsmålet op.

Svar:  Det gør vi: Kan ministeren forklare, hvor de ansatte i Fynbo Foods skal gå hen for at finde et nyt job?
Kommentar:  Tak for den indledende besvarelse til ministeren for udviklingssamarbejde. Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om regeringens opfattelse af, hvorfor det er lige nu, man vælger at sænke udviklingsbistanden til det laveste i over 30 år. Hvad er motivationen for det? Er det, fordi regeringen mener, at situationen ikke er så alvorlig, som jeg skitserede indledningsvis? Hvad er overordnet set regeringens opfattelse af udviklingen i de her globale humanitære situationer, som jeg beskrev? Er der et faldende behov for hjælp, eller hvordan og hvorledes? Hvad er det, der gør, at man vælger at sænke udviklingsbistanden?

Svar:  Som jeg nævnte, fremgår det klart af regeringsgrundlaget, at vi ønsker at leve op til FN's gamle målsætning, og det gør vi. Vi gik til valg på, at vi ønskede at prioritere kernevelfærdsområder i det danske samfund. Vi mente, at der var brug for en økonomisk saltvandsindsprøjtning, blandt andet til sundhedssektoren, men også til ældreplejen, og det har vi gjort, og det har vi gennemført. Helt konkret bidrog vi med 0,75 procent i henhold til OECD-DAC sidste år, men målet er, at vi skal bidrage med 0,7 procent, og det betyder efter min bedste overbevisning, at vi kan være stolte af vores indsats. Vi bidrager til at gøre en forskel. Vi har en kæmpe humanitær indsats, som er med til at redde liv rundtomkring, hvor der er humanitære kriser, og det er jeg faktisk stolt af på Danmarks vegne.
Kommentar:  Alle kvinder har den samme ret, for vi er alle sammen dækket af den danske lovgivning. Så det, jeg tror spørgeren måske mener med spørgsmålet, er, hvordan vi vil sørge for, at alle oplever, at den ret også virker i praksis. Og der har jeg tidligere til spørgsmålet, der gik forud for det her, sagt, at jeg tror, at noget af det, der er rigtig vigtigt, er, at vi oplyser kvinderne og også mændene om, hvad for nogle retningslinjer, regler og love der gælder i Danmark, at vi bliver bedre til at tage fat på nogle af de medarbejdere i det sociale system, som har med de her befolkningsgrupper at gøre, og at vi også underviser i, hvordan man skal imødegå nogle af de udfordringer, der er. Det hurtigtarbejdende embedsmandsudvalg, jeg har nedsat, kommer med en rapport til foråret, og til foråret vil regeringen desuden fremlægge en national strategi mod æresrelaterede konflikter. Så det her er noget, der står højt på vores dagsordenen, og vi gør alt, hvad vi kan, for at få sat nogle gode løsninger i søen. Og jeg håber meget, at vi, når rapporten kommer, og når vi skal til at udmønte den her nationale strategi, kan finde et bredt flertal i Folketinget. Jeg synes, det her er en sag, som vi i fællesskab skal værne om, og hvor vi skal sige, at vi går ind for ligestilling, og at det gør vi alle sammen.

Svar:  Historien fortæller jo også, at de her kvinder, når de kommer til muslimske lande, oplever, at de, selv om de har fået en skilsmisse i Danmark, ikke har fået en skilsmisse i de muslimske lande. Oplever ministeren, at det er et problem i forhold til andre landes anerkendelse af dansk lov, eller at det er islam – islam i Danmark, imamerne – der lægger hindringer i vejen for, at det kan blive anerkendt?
Kommentar:  Tak. Det klarer vi nok, men jeg er klar over, at man skal holde på formerne. Det må jeg jo så også prøve. Jeg tror bare, at den lange række af eksempler på fuldstændig forkert adfærd, som netop blev læst op her, med al tydelighed viser, hvorfor det er vigtigt at få lukket Børnecenter Tullebølle. Drengene bliver nu flyttet til andre centre, og så kan jeg sige, at i forbindelse med forhandlingerne om en 2025-plan har vi jo lagt en stribe forslag på bordet for netop at få strammet op på det ansvar, som ledelsen har på et børnecenter. Der skal for eksempel laves husorden, og der skal kunne trækkes i ydelser, og andre sanktionsmuligheder skal også indføres. Så jeg kan bare have et håb om, at Dansk Folkeparti vil være med til at gennemføre det nu.

Svar:  Det synes vi lyder rigtig godt. Men hvad tænker ministeren der skal til af konsekvenser, når unge går ud og laver hærværk eller befamler unge piger, eller hvis man kan se på deres værelse, at der er stoffer og alkohol eller en stjålen mobiltelefon? Hvad mener ministeren det er for nogle sanktionsmuligheder og konsekvenser, det skal have for de her unge, som det ikke har?
Kommentar:  Men jeg tror egentlig bare, at jeg vil slutte med et meget enkelt spørgsmål. Vil ministeren bakke op om, at der etableres en national handlingsplan for droner – ja eller nej?

Svar:  Det kommer jo sandelig an på, hvad en national handlingsplan indeholder. Det er jo nok indholdet, vi skal fokusere på. Opgaven her er at finde en samlet reguleringsramme, altså hvordan vi regulerer inden for alle de forskellige lovgivninger og sikkerhedshensyn, vi nu skal tage her, i forhold til udviklingen af droner. Det tror jeg virkelig der er behov for, og det kan jeg forstå også på debatten derude i miljøet og på de erhvervsdrivende, jeg har talt med om det. Så det tror jeg virkelig der er behov for. Hvis der så derudover er behov for tiltag, er vi meget, meget åbne, og jeg må sige, at vi på europæisk plan er nogle af dem, der går allerforrest, og der er også fra EU's side interesse for at høre om, hvad vi når frem til i det arbejde, vi har.
Kommentar:  Tak for det. Altså, jeg tog jo ikke selv del i drøftelsen i foråret, som spørgeren – den tidligere minister – refererer til, så jeg kan ikke rigtig redegøre for, hvad der er op og ned i det. Men jeg må jo gå ud fra, at når man ikke gik videre med den løsning, så var det, fordi den ikke ramte den rigtige balance i det, jeg lige skitserede før, altså det med at tage de væsentlige hensyn – nemlig at der ville være tale om frihedsberøvelse af et voksent menneske, men at der omvendt også ville være tale om en borger, som ikke kan passe på sig selv og forudsige sine handlinger. Vi arbejder på at finde en løsning. Den skal være nøje gennemtænkt, og den skal selvfølgelig også drøftes ordentligt med Folketingets partier, og jeg vil da gerne kvittere for det, hvis Det Konservative Folkeparti melder sig på banen og er klar til det nu.

Svar:  Men hvis man ikke ramte den rigtige balance, ville det jo være helt indlysende at indkalde til en fornyet drøftelse og få fundet ud af, hvordan man så skaber en ordentlig balance. Jeg har bare sådan et indtryk af, at det ikke har nogen særlig høj prioritet for regeringen, nu hvor man ikke længere er i opposition. For dengang sagde både fru Pernille Rosenkrantz-Theil og fru Trine Bramsen, at det havde høj prioriteret, og at man altså skulle sikre, at man fik fundet en løsning. Derfor spørger jeg bare igen: Hvorfor er der ikke en løsning, som Jonas Høj Jensen og hans mor og andre pårørende kan regne med, og som man sagde man ville tilvejebringe?
Kommentar:  Jeg er helt enig med ordføreren i, at headspace er et meget godt eksempel på noget, der virkelig fungerer, og hvor vi også arbejder forebyggende. De forløbsprogrammer, vi har aftalt i fællesskab – og ja, det er så i regi af satspuljen, vi har afsat penge – er jo blandt andet målrettet børn og unge med spiseforstyrrelser for at se, om vi ikke kunne arbejde langt mere forebyggende, end vi gør i dag, så vi ikke kommer i de her situationer, hvor man netop skal tvangsindlægges og måske endda også tvangsfodres. Jeg tror, det er de artikler, der også bliver henvist til fra spørgerens side. For det er også med til at sætte ar på sjæl og krop for nogle af de børn, der er igennem det. Der er det vigtigt, at vi bliver langt bedre til at arbejde forebyggende på området. Det samme gælder de forløbsprogrammer, vi har aftalt i forhold til ADHD, depression og angst: at vi der bliver bedre til at forebygge, end vi har været hidtil.

Svar:  Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Nu her til efteråret har vi i Sundheds- og Ældreudvalget besluttet at vi vil lave en konference, hvor vi netop får børne- og ungepsykiatrien på dagsordenen og ser, hvad det er, vi kan gøre. Vi kunne godt tænke os i Dansk Folkeparti at få lavet en handlingsplan på børne- og ungeområdet. Er det noget, som ministeren vil se med positive øjne på?
Kommentar:  Men jeg synes, at svaret er så tyndt. Det er ikke dækkende, og det er jo derfor, at vi bliver ved med at efterlyse klare svar. For jeg tror helt ærligt, at ministeren ville finde anledning til at være en lille smule kritisk, hvis jeg som Venstres skatteordfører kom med udgiftskrævende forslag og så sagde: Jamen det er finansieret inden for de mellemfristede fremskrivninger; så er den finansiering løst. Synes ministeren ikke, at det er temmelig diffus finansiering?

Svar:  Vi opfører os som regering på samme måde som tidligere regeringer, og hvis spørgeren kigger i det netop fremlagte konvergensprogram, der blev offentliggjort den 27. marts, vil han se, at det fremgår, at der er nye forudsætninger for oliepriserne. Det fremgår også af konvergensprogrammet, at den planlagte finanspolitik er holdbar, og at der er strukturel balance i 2020, altså at man med andre ord løbende tilrettelægger finanspolitikken sådan, at man finder løsninger, og man dermed kan overholde alle de aftaler, som man har indgået som regering.
Kommentar:  Jeg takker for, at spørgeren har forståelse for, at jeg ikke kan gå ind i verserende sager, som er under fortsat belysning. Det vil jeg så heller ikke gøre. Så vil jeg generelt sige, at regeringens linje er helt klar i forhold til mennesker, som har haft statsborgerskab eller ophold i det her land: Hvis de rejser ud, vender Danmark ryggen, tilslutter sig Islamisk Stats dødsrige og begår de værste uhyrligheder, man kan forestille sig, må de mennesker tage ansvar for deres handlinger, og vi ønsker dem ikke tilbage til Danmark. Det er vores helt klare linje, og den står vi fast på.

Svar:  Det er så fint, men det er bare ikke børnene, der har valgt det. Så børnene bliver straffet for noget, deres forældre har gjort – måske gjort. Det er det, vi er lodret uenige med Socialdemokratiet om. Man må så bare konstatere, at vi ikke kan få noget svar. Der sidder pårørende her i Danmark, der gerne vil vide, hvad der skal til, for at deres børn, børnebørn i Syrien kan komme hjem, men vi kan ikke få at vide, hvad de skal dokumentere, og jeg synes, at regeringen burde overveje, om ikke de kunne fremlægge, hvad der skal til, for at et barn eller flere børn kan blive hentet hjem.
Kommentar:  Vi kan prøve lige at tænke lidt højt her. Jeg siger ikke, at det er det, vi nødvendigvis skal finde som løsning. Men kunne man forestille sig, at man på en eller anden måde også kigger ind i – som jeg også var lidt omkring før – at der er nogle mindre byggerier, der måske ikke engang skal anvendes til mennesker, men måske til maskiner og så videre, altså at det er der, man skal kigge, og om man kunne sætte et loft ind, nemlig at når et byggeri var over et eller andet antal millioner kroner, så krævede det noget mere, end hvis man har byggerier, der ligger under 10 eller 15 million kr.?

Svar:  Jeg tror, det er svært at sætte et beløb ind som grænse i forhold til bygningsreglementet. Det er jo baseret på det, man kalder funktionskravet. Det vil sige, at bygningsreglementet er ligeglad med, hvilke materialer der er brugt, eller hvad tingene koster. Det, der betyder noget, er, hvilken funktion den bygning har. Man lavede en ordning for nogle år tilbage, hvor man undtog blandt andet carporte og andre – jeg kan ikke huske, hvad formuleringen var – mindre avancerede byggerier. Det kan sagtens være, at det er vejen. Jeg tror, at vi skal sætte os sammen, og så må vi finde ud af, hvor man gør det nemmest. Og så må vi jo bare huske det, når vi nu sidder og forhandler også andre steder, hvor der skal være certificerede rådgivere, altså at man ikke stiller nogle krav, som branchen ikke kan honorere. For i det her tilfælde virker det i hvert fald ikke til, branchen selv var klar over, hvor stor en opgave det ville være. De skønnede jo på det, på trods af at de nu 5 år efter ikke er klar til det.
Kommentar:  I Socialdemokratiet mener man åbenbart, at det her med skolevalg skal være et moralsk valg, at man som forælder skal træffe et moralsk valg, og der må jeg så lige minde om, at der så er rigtig mange socialdemokrater, der har valgt forkert, som har valgt privatskoler af personlige årsager. Det synes jeg er okay, det må man godt. Det synes man så ikke i Socialdemokratiet. Det mener vi i Liberal Alliance, altså at det er okay at træffe et valg på ens barns vegne, som er det bedste for det barn. I forhold til at kalde folkeskolen for folkets skole er det faktisk en talemåde, vi har brugt rigtig længe i Liberal Alliance, og det er en retning, som vi mener at folkeskolen skal i.

Svar:  Jeg vil gerne spørge ind til det med visionerne og det her med økonomien. Er det sådan, at når man skal tilføre fri- og privatskolerne flere penge, skal man også samtidig tilføre folkeskolen flere penge, når den nu ikke skal være førstevalget? I Socialdemokratiet vil vi gerne gøre en god skole bedre, og derfor vil vi gerne gøre den til det naturlige førstevalg – ikke at man ikke kan vælge noget andet, men vi vil gøre en god skole bedre og gøre den til det naturlige første valg. Skal folkeskolen have tilført penge under din regeringstid?
Kommentar:  Eller tror man, at man er bedst til på Christiansborg at træffe beslutninger, der vedrører borgere og virksomheder ude i landets kommuner? Stoler man ikke på, at vores kommunalpolitikere har en interesse i at beskytte, sikre en ordentlig udvikling, lytte til lokale ønsker og interesser, i forhold til så at lade dem få lov at bestemme noget mere? Ellers så skal alt køres herindefra. Der må jeg bare sige, at det overrasker mig, at der er så afgrundsdyb forskel på Enhedslistens tiltro til lokaldemokratiet i den her sag, i forhold til hvordan vi i Venstre anskuer mulighederne for, at man lokalt skal kunne træffe langt flere beslutninger.

Svar:  Der er jo to elementer i det her, der er lidt pudsige. For det første vil jeg bare gerne virkelig anbefale ordføreren, at man overvejer, hvad den her planlov faktisk har betydet for udviklingen i vores land, og om man virkelig mener, at det har været en fuldstændig horribel udvikling, at man har styret den og ladet udviklingen ske inden for visse rammer, så man sørgede for, at der var en balanceret vægtning imellem forskellige interesser. Og så undrer det mig også, at man nu vil give muligheder for markante udvidelser af eksisterende byggeri, uden kommunerne overhovedet får mulighed for at gribe ind. Det mener jeg ikke udviser den tillid til, at kommunerne skal kunne styre udviklingen, som ordføreren giver udtryk for i sit spørgsmål.
Kommentar:  Helt generelt for regeringens politik gælder det, at vi ikke bare ønsker det brede samarbejde i Folketinget, men at vi også ønsker den brede dialog med omverdenen, med berørte interessenter, med befolkningen og aktører i øvrigt, og derfor er det klart, at også i forbindelse med skatte- og afgiftspolitikken lægger regeringen stor vægt på at være i dialog med berørte aktører, erhverv og interessegrupperinger. Vi synes, at dialog er helt afgørende centralt, og det gælder også i skattepolitikken.

Svar:  Tak. Forventer ministeren, at en forhøjelse af afgifter på cigaretter, usunde fødevarer, øl og vin vil føre til en stigende grænsehandel?