kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg vil godt sige, at jeg mener også med Grundtvig at kunne sige, at kristendommen er kernen, også i danmarkshistorien. Det mener jeg, selv om han så samtidig fastholdt de konkrete rettigheder, som både frikirke og man som menneske havde. Jeg vil stadig væk mene, at man ikke skal læse Grundtvig ret lang tid for at kunne se, hvor stor en sammenhæng der er i hans syn på, hvad Danmark er, og synet på kristendommen. Det mener jeg for ham hænger meget sammen. Jeg kan jo også uddybe mit spørgsmål senere, men grunden til, at jeg spørger, er, at jeg bare mener, at det er afgørende at få pointeret, at kulturens kitmiddel jo også er kristendommen. Jeg vil høre, om ministeren er enig med mig i det.

Svar:  Man kan jo ikke bo i Europa, uden at man også har hele den europæiske historie med sig, og da kristendommen er en del af den europæiske historie, præger den selvfølgelig også vores kultur på rigtig mange måder. Jeg vil godt minde om, at Grundtvig sagde, at det ikke er et spørgsmål om, hvilken religion man har, når man skal være borger og medborger i et samfund. Der stilles de samme krav, hvad enten man er kristen, jøde eller ateist – var det det, han sagde til sidst? Han kunne lige så godt have sagt muslim. Det har jeg taget til mig. Det er noget af det, som har præget min udvikling, mine synspunkter og de værdier, jeg står for. Og det er altså stadig væk Grundtvig, vi er fælles om.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 60 (V, DF og KF), imod stemte 52 (S, SF, RV, EL og Pia Christmas-Møller (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Det var det, jeg forsøgte at sige i starten, men det er svært at få de 5 minutter til at række til alt det, man gerne vil sige. Jeg forsøgte at sige, at vi i Venstre går til arbejdet med det sigte, at vi, når gennemgangen af disse ejendomme er foretaget, må se på de 30 million kroner, som jeg vist ligefrem kaldte et ynkeligt beløb. Vi har jo set nogle sager, hvor ejere er blevet pålagt en voldsom ekstra udgift, fordi man helt reelt vil have en håndværksmæssigt rigtig udformning af de her ting, og det er vigtigt, men når man så kommer med nogle støttebeløb, som betyder, at ejeren overhovedet ikke kan få det til at hænge sammen, er det dybt urimeligt, og derfor bliver vi nødt til at se på det.

Svar:  Jamen jeg ville også have kunnet finde på at bruge et ord som ynkelig, fordi sådan er det. Men i kraft af at vi nu får lavet de her handlingsplaner, som jeg også synes er en fantastisk god idé, kan der vel godt være fornuft i, at man siger, at de 30 million kroner, som vi trods alt putter ud i de fredede bygninger, bliver brugt i de fredede bygninger, hvor de giver mest værdi, og hvor det er mest sikkert, at man opretholder lige nøjagtig de specifikke værdier, som handlingsplanen og fredningsgennemgangen har vist de skal have. En anden lille ting, jeg gerne vil sige til Venstres ordfører, fru Britta Schall Holberg, er, at jeg er rigtig glad for at høre, at Venstre også har fokus på, at bevaringsværdige bygninger er noget, der skal fokuseres på. Fra socialdemokratisk side vil vi i lovarbejdet her frem mod tredjebehandlingen netop fokusere på det, så vi kan sikre, at kommunerne får lavet bevarende lokalplaner, og at vi retsligt sikrer nøjagtig den gruppe, som ligger under de fredningsværdige bygninger, inden for en god ramme, for der har vi også en stor forpligtelse.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, fordi der er både den hårde jura, hvor rettigheder og pligter og den slags ting hører sammen, men jo også det folkelige, som betyder rigtig meget for folkekirken, men også for det danske mindretal i Sydslesvig, og den tilknytning, man har til institutioner i Danmark, herunder til biskoppen i Haderslev. Det kunne jo principielt set også være andre steder, men for øjeblikket er det i Haderslev. Lad os derfor prøve at se på, hvad der er af jura i det, men også hvad der er af andre muligheder, hvor vi mere følger det folkelige spor, så man har den her oplevelse af at blive hørt og en oplevelse af reelt også at høre til.

Svar:  Det er mit indtryk, at netop nærheden mellem dem syd for grænsen og Haderslev også betyder noget mentalt, ikke kun fysisk og geografisk, for så føler man jo en tilknytning til noget nært. Når man kigger på hjemmesiden for de danske kirker syd for grænsen, ser man, at de har et lille budskab: »Vi gør Folkekirken lidt større«. Det står der som en undertitel på deres hjemmeside. Det, jeg prøver at opfordre til, er, at vi så som Folketing er med til at gøre medlemsindflydelsen og  medlemsdialogen i folkekirken nord og syd for grænsen lidt større. Må jeg forstå ministeren rigtigt, at det også er det, ministeren siger, altså at vi godt kan finde nogle samtalefora for det i første omgang, og så kan vi bagefter se på, hvor vi ender?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 111 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), [imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0]. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg tror ikke, jeg vil spørge mere, men simpelt hen kvittere for skatteministerens gode og konstruktive måde at håndtere det her på. Jeg er glad for, at den problemstilling, jeg rejser, bliver taget alvorligt, og at skatteministeren som vanligt, som jeg kender ham fra Nordjylland, går konstruktivt og problemløsende ind i det. Det er en fornøjelse, og jeg håber på, at vi kan holde tæt kontakt om det her, så vi får fundet en løsning, der er bedre for miljøet end den, der er i øjeblikket.

Svar:  Jamen det vil jeg da gerne takke for, og så vil jeg bare sige, at det jo blandt andet er det, der er formålet med, at man kan stille spørgsmål. Og den her sag var ikke kommet op på mit skrivebord, hvis herre Rasmus Prehn ikke havde spurgt om det her, for jeg har ikke læst artiklen, og så havde vi ikke haft den her meningsudveksling. Så må vi håbe, det kan føre frem til, at vi så får fundet en god løsning på det.
Kommentar:  Jeg modtager altid med glæde breve, også fra herre Leif Lahn Jensen, og naturligvis er jeg også bekendt med Favrskov Kommune med flere, altså undersøgelsen om dem. Dem har jeg sågar også holdt møde med, indtil flere møder endda. Det er vigtigt at sige følgende i forhold til hele finansieringsreformen: Der er gennemført en række ændringer i det kommunale finansieringssystem, som netop har til formål og har haft til formål at give kommunerne i alle dele af landet og jo ikke mindst i udkantsområderne mere lige økonomiske muligheder. Konkret kan jeg da også nævne, at der via udligning tages højde for en lavere tilgængelighed i tyndtbefolkede områder samt for, at befolkningstilbagegang kan indebære strukturelle problemstillinger. Desuden er der også indført udligning af selskabsskatten. Så det er sådan set sådan, som det er nu og her, og dermed er der jo også samtidig tilkendegivet, at finansieringsudvalget er i arbejdstøjet og klar til gå i gang fremadrettet.

Svar:  Det vil sige, at ministerens klare billede af den her udligningsreform er, at den ikke rammer skævt, men at den rammer meget lige, og at der ingen grund er til at se på den foreløbig, fordi den faktisk rammer de steder, den skal. Det er det, jeg hører ministeren sige.
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Her er der ikke nogen, der beder om ordet, og så går vi til afstemning.

Svar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 og 2 af skatteministeren som vedtaget. De er vedtaget.
Kommentar:  Jeg kan godt forstå, at skatteministeren har travlt med at svare på spørgsmålet, for det er jo rigtig ubehageligt, når det er blevet sagt flere gange, både af skatteministeren og også af medlemmer af Venstres folketingsgruppe, at skattestoppet lever i bedste velgående. Så undrer det mig rigtig meget, at skatteministeren to gange nu siger, at det gør det ikke, mens han i går i salen fra Folketingets talerstol sagde, at det lever i bedste velgående. Nu er jeg, på godt gammeldags jysk, fuldstændig på herrens mark. Mener ministeren så, at han ikke har talt usandt over for Folketinget?

Svar:  Jeg kan i hvert fald sige, at det, jeg sagde i går, nemlig at regeringen står bag skattestoppet, står jeg fuldt og helt ved. Jeg står også fuldt og helt ved den genopretningspakke, som vi lavede i foråret, som spørgeren så desværre ikke havde mulighed for at følge. I den forbindelse sagde regeringen helt åbent, at der var et par områder, hvor vi havde valgt at suspendere skattestoppet, og det var sådan set for at tage højde for den internationale krise, der er. Derfor må jeg bare sige, at der sådan set ikke er noget nyt omkring det her. Det har vi også diskuteret tidligere. Om hvorvidt det, jeg sagde i går, står ved magt: Ja, det gør det. Regeringen fastholder, at der skal være et skattestop, det er helt afgørende, og det er også afgørende for den danske befolkning. Men jeg kan jo konstatere, at det, som S og SF vil, er noget helt andet, det er at sætte skatten op. Det er jo også fair nok, men det synes jeg så også, at man skylder at fortælle den danske befolkning.
Kommentar:  Færre børn i maskineriet – det synes jeg da var et interessant statement at komme med her. Så bliver jeg jo nødt til at spørge ministeren: Betyder det så, at der er nogle børn, der ikke skal behandles, og hvad stiller vi så op med dem, som er syge, men som der tilsyneladende ikke er plads til, når vi skal have færre børn i maskineriet?

Svar:  Nu løb tiden fra mig før, og det var derfor, det endte med at være så kort. Lad mig uddybe: Det, man har gjort i Region Sjælland, er, at man simpelt hen har sagt, at man bliver nødt til at have nogle mere fokuserede forløb for de børn, man går i gang med en udredning om. Så laver man nogle teams, der samler alle de faggrupper, der er brug for for at lave en samlet udredning, og så må en samlet udredning ikke tage mere end 2 og maksimalt 4 uger. Det stiller nogle krav til selve systemet, det stiller nogle krav i forhold til de udtalelser, der skal ligge fra for eksempel skolen, og det stiller også nogle krav til forældrene. Men fordi man laver et så fokuseret og mere intensivt forløb, er der altså også nogle krav, som man kan forvente bliver honoreret fra alle parter. Det er til glæde for alle parter, at det her sker hurtigt. Det må så bare siges, at når man laver så intensiveret et forløb, er det færre børn, der kan være i forløbet ad gangen, men samlet set får man jo hjulpet mange flere hurtigere, og det er også det, ventetiderne fra Region Sjælland viser. Så jeg tror sådan set, at den tilgang med at have nogle accelererede forløb, som det hedder på andre områder, og som vi har succes med, blandt andet er noget af det, man skal gå videre med.
Kommentar:  Ja, mit næste spørgsmål er jo lidt i samme boldgade: Når ministeren har udtalt, at »kulturen er det, der binder en nation sammen«, vil ministeren så forklare, hvad det betyder, og hvad det kommer til at betyde for regeringens kulturpolitik?

Svar:  Jeg har sagt det på den måde, at kulturen er det kit, der binder nationen sammen. Det mener jeg dybt alvorligt, for det er det kulturgrundlag, som de fleste af os, der bor i Danmark, har fælles, og som har præget det samfund, som vi lever i i dag. Jeg nævnte i forbindelse med det foregående spørgsmål, at Grundtvig jo har stor andel i den måde, som vi har indrettet vores samfund på, og i de frihedstraditioner, vi har. Der er en af de frihedstraditioner, som jeg synes er fantastisk generøs, og som jeg vil kalde mindretalsretten. I den lå netop, at man kunne vælge sin egen præst, og man kunne vælge sin egen kirke, og det var ikke religionen som sådan, der skulle være afgørende for, hvordan man var tilknyttet et samfund. Den mindretalsret synes jeg er en generøs ting, det, at flertallet indrømmer mindretallet ret til at skabe deres egne samlingspunkter, for eksempel om en fri skole – for nu at bruge det som eksempel. Det er den mindretalsret og forældreret, som jeg synes er en af vores værdier, og som jeg gerne vil trække frem som et godt eksempel på noget, der binder os sammen.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 83 (S, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 22 (DF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om det stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslaget slut, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Så jeg kan høre ordføreren sige, at man faktisk vil sikre, at der vil være ordnede forhold de her steder. Er det også noget, man vil sikre der bliver andre steder i landet, når man tilsyneladende udlægger det sådan, at det her kan forekomme i alle de store byer eller rettere sagt alle steder i landet? Vil man sikre, at der bliver ført opsyn, at der bliver fulgt op på de her retningslinjer og så videre, så man ikke risikerer bare at skabe nogle nye problemer nogle nye steder?

Svar:  Selvfølgelig vil man det på den måde, at det, som lovforslaget jo lægger op til, er, at en kommune, der ønsker at lave et stofindtagelsesrum, skal ansøge om det i Sundhedsministeriet, og det skal ske på baggrund af en aftale med det lokale politi, og der skal være forskellige almindelige høringsprocesser. Derfor har jeg stor tiltro til, at de kommuner, der ønsker det, også allerede har et godt samarbejde med politiet, og jeg er helt overbevist om, at de også kan finde ud af at bruge lovgivningen, som den vil være fremover. Jeg er ikke så bekymret for det, men der vil også blive stillet nogle krav til, hvordan vi kan evaluere og følge op på lovgivningen, så jeg er helt overbevist om, at vi i de kommende år nok skal få nogle gode erfaringer, vi kan diskutere videre herinde i Folketinget.
Kommentar:  Tak for det. Spørgsmålet er jo stillet – det kan ministeren nok godt gætte sig til – på en baggrund, der hedder, at den danske befolkning er blevet meget overrasket over coronavirussen, og det er myndighederne sådan set også, og derfor har man lukket Danmark ned i en periode. Vi har alle sammen været nødt til at indrette os på de regler og de retningslinjer, der er kommet fra myndighederne side. Børnene har ikke været i skole og så videre og så videre På den baggrund virker det jo mildest talt overraskende på sådan nogle som os, som har været med til også at høre på regeringens vurderinger i de her sammenhænge, at der lige pludselig ankommer et fly fra Islamabad, altså fra et land, hvor man vel vurderer, at det kan rumme risiko for smittebærere fra et helt andet miljø, på en helt anden måde – altså at vi får lige præcis det, som vores myndigheder i øvrigt har advaret imod, hvis vi åbner grænserne. Derfor vil jeg da godt spørge, om ikke det er ret åbenlyst for ministeren og for regeringen også, at man ikke har håndteret den her situation korrekt. Når man tænker på, hvor rigide regler, der jo netop har været for samvær imellem mennesker – afspritning, karantæne i 14 dage ved hjemkomst fra covid-19-områder – virker det så ikke også på regeringen kritisk, at man lige pludselig får et fly ind fra et område, som der kan være risiko for meget smitte fra, og altså oplever, at der netop dér er rigtig mange smittet med corona? Jeg kunne også godt tænke mig at spørge, om man vil opdatere reglerne for de her forhold, for ministeren har da givetvis ret i, når det bliver sagt, at ethvert fly kan lande, men det er jo ikke ethvert flys passagerer, som bare skal have lov til at vandre ud i samfundet og påbegynde en smitte af danskerne, når vi netop har prøvet at lukke af for den smitte. Er ministeren ikke enig i, at der er et eller andet her, der er rivravruskende galt, og at vi skal have grebet fat om det? Vil regeringen sørge for det?

Svar:  Jamen lad mig starte med at sige, at jeg jo er fuldstændig enig i fremstillingen af den omfattende nedlukning af Danmark, som skete. Og da vi lukkede grænserne, sagde vi i samme skynding: Men der er nogle, som skal have lov til at komme ind i Danmark, selv når grænserne lukket. Derfor lavede vi jo en liste med anerkendelsesværdige formål. Det var jo personer, der bor eller arbejder i Danmark, herunder selvstændig erhvervsdrivende, folk med arbejdstilladelse, selvfølgelig, ægtefæller, faste samlevere, forældre, børn af en dansker og så videre Så man har sagt, at hvis du har sådan et af de her anerkendelsesværdige formål, skal du have lov til at komme ind i Danmark, selv om vi er et lukket land – eller et land, som er lukket nederst
Kommentar:  Jeg tror, at man må sige, at det kan man godt fortolke på den måde. Altså, sagen er den, at det nu er hævet over enhver tvivl, at man på foranledning af det tyrkiske ministerium for religiøse handlinger har bedt en stribe ambassader om at indsamle oplysninger og herunder har bedt ambassaden i Danmark om at indsamle oplysninger om borgere og foreninger i Danmark, selv om det er ulovligt i Danmark. Der må jeg sige, at det er min opfattelse, at der bør udenrigsministeren handle, at der bør udenrigsministeren reagere over for den tyrkiske ambassade i Danmark og ikke bare reagere over for udenrigsministeren i Tyrkiet.

Svar:  Altså, jeg har som sagt rejst sagen de steder, som jeg nu har omtalt, og har flere gange svaret, at jeg har gjort det, at det er på højt niveau, og at det er blevet gjort i meget klar tale. Som sagt er det også op til de kompetente myndigheder så at undersøge sagerne. Jeg vil ikke foregribe deres vurderinger, for hvordan skulle jeg også kunne det? Det gælder også i spørgsmålet om, hvorvidt en ambassade har gjort noget, som ligger uden for lovens rammer. Jeg vil bare gentage det, som jeg nu har sagt flere gange, nemlig at jeg to gange, så snart der er blevet fremlagt nye informationer om konkrete forhold, har sørget for, at Tyrkiets regering har fået klar besked om, at den danske regering ser med stor alvor på de forlydender, der er, om uautoriseret indsamling og registrering af informationer om borgere i Danmark, og at vi forventer, at den tyrkiske regering  ikke  medvirker eller opfordrer til ulovligheder i Danmark. Det er, hvad jeg kan gøre og bør gøre i sagen på det nuværende grundlag. Hvis myndighedernes nærmere undersøgelse af, hvad der faktisk er foregået, så munder ud i noget konkret, skal vi selvfølgelig tage sagen derfra.
Kommentar:  Det er bare den umiddelbare forskelsbehandling, man godt kan være opmærksom på her. Altså, det er ikke en zoologisk have, for der gælder nogle andre regler, og det er ikke en pelsdyrfarm, men det er så noget helt tredje eller noget helt fjerde, der er tale om her. Men det gør jo ikke, at virksomheden er mindre ramt eller ikke er i en alvorlig krisesituation. Heldigvis er det således, at der har været en stor indsamling, som har gjort, at man kan få finansieret det foder, der er brug for, men der kunne jo være andre, der var i en lignende situation. Og derfor er min opfordring til ministeren: Prøv at være en anelse mere fleksibel.

Svar:  Men jeg synes, det er rigtig godt, at spørgeren tager emnet op her, og det gør jo, at der også er refleksioner over: Er ordningerne fleksible nok, og dækker vi tilstrækkeligt ind? Jeg mener bare, at i det tilfælde, vi diskuterer her, er det i hvert fald ikke sådan, at man falder ned mellem stolene og ikke har mulighed for at få adgang til hjælpepakkerne. Det har man i forhold til lønkompensation og i forhold til omkostningsdækning. Der er kriterierne de samme her som for de øvrige virksomheder i Danmark.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 86 (S, DF, V, LA, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 20 (EL, ALT og RV). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  [Der er ikke stillet ændringsforslag]. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Det fik jeg ikke meget svar ud af, men jeg kan forstå på ordføreren, at det er vigtigt at få ensartede priser. Men det er så i opadgående retning. Det kunne jo også have været den anden vej, så det var provenuneutralt. Men det er det så ikke. Ordføreren var også inde på de små knallerter, og jeg ved, at herre Thomas Jensen kommer fra en egn, hvor det er rigtig meget brugt at køre på knallert, og det er vigtigt for mange unge at have en knallert, fordi de bor på landet og har langt ind til aktiviteter, til uddannelse og så videre Og derfor vil jeg spørge ordføreren, om han synes, det er en god ting over for de unge, som jo alt andet lige ikke er særlig bemidlede, at de nu skal til at betale 590 kroner for en lillebitte nummerplade til en knallert i stedet for 90 kroner – altså en stigning på 500 kroner

Svar:  Først vil jeg godt lige anholde noget i herre Kristian Pihl Lorentzens spørgsmål, for det er jo sjovt, at herre Kristian Pihl Lorentzen kun hæfter sig ved de steder, hvor der sker nogle ændringer i opadgående retning. Herre Kristian Pihl Lorentzen hæfter sig jo ikke ved de steder, hvor afgiften bliver fastholdt, og slet ikke ved de nummerplader, hvor der sker en afgiftsfritagelse, for eksempel grænsenummerpladerne. Hvor de under den borgerlige regering har kostet 250 kroner, siger vi, at de bliver gjort gratis. Så på den måde synes jeg, at herre Kristian Pihl Lorentzen skulle se sådan lidt nuanceret på de harmoniseringer, vi laver her, og også se lidt mere frisk på forslaget og se, om Venstre ikke kunne støtte det samlede forslag. Endelig vil jeg sige om afgiften på knallerterne, at jeg synes, det er helt reelt, at en pris på 90 kroner ikke svarer til at kunne betale de omkostninger, der måtte være ved at udlevere pladerne. Så derfor synes jeg, det er helt reelt, at man skruer op for prisen på det område også.
Kommentar:  Ja, det vil jeg gerne. De tal, som jeg læser ud af Københavns Kommunes rapport, viser 3 procent kortere rejsetid siden 2011 i bus. Der har så i det seneste år været et fald fra 4 procent til 3 procent, men ellers har der været en stigning op til de 4 procent, og så gik det ned til 3 procent Så der er øget fremkommelighed. Man kan stille sig selv det spørgsmål, hvis 3 procent øget fremkommelighed er resultatet af, at man har brugt 0,25 mia.kr., om det så er nok for den kvarte milliard kroner. Og det synes jeg da at Københavns Kommune skulle lave en regning på, altså hvor meget folk har sparet i tid, og hvordan det, når man gør det op i kroner og øre, står mål med, at man har brugt 0,25 milliard kroner

Svar:  Det er en meget væsentlig diskussion. Nu skal man også holde fokus på, hvad der er af passagervækst og andet. Der er mange parametre, man skal måle på her. Men ministerens parti har jo tidligere været ude at sige, at nu skal vi skrue fuldstændig ned for investeringer i den kollektive trafik, og at det er bilerne, der i fremtiden. Men når vi kan se den trængsel, der er i København, og de udfordringer, der er der, er vi så ikke nødt til også – jeg siger ikke kun, men også – at investere også fremadrettet i at få en bedre kollektiv trafik, så folk kan komme hurtigt fra A til B, hurtigt på job, hurtigt på studie osv.? Altså, skal vi ikke fortsætte med den her strategi, så vi kan få tallene ned igen, i stedet for at de begynder at stige?