kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg må sige, at jeg er fuldstændig målløs. Altså, vi har en situation, hvor en nær allieret af Danmark måske har udleveret en dansker til ekstremisterne i IS i strid med FN's klare beslutninger. Det er et brud på en aftale, som er indgået for mange år siden mellem Danmark og Tyrkiet, om, at man udveksler borgere, som er mistænkt for kriminalitet i hinandens lande. Altså, hallo! Vi står i en situation, hvor Venstre siger, at det er proportionalt ikke at gøre noget som helst; det er altså proportionalt at stemme imod Enhedslistens forslag om at øge presset. Det er et stille og roligt forslag, og hvis Venstre ønsker at øge presset, så stem da for Enhedslistens forslag. Ellers må man konkludere, at Venstre vil lade stå til.

Svar:  Det er som regel altid proportionalt at stemme imod Enhedslistens forslag. Men derudover vil jeg sige, at den indsats, som regeringen har udøvet, med blandt andet protester over for den tyrkiske regering, overvejelser om en indsats i Europarådet og lignende, jo ikke er udtryk for, at man intet gør. Men det, Enhedslisten har præsteret i den her sag, har jo vist sig at være urealistiske ting, som alligevel ikke kunne lade sig gøre, da det kom til stykket, og det er jo sådan set problematikken i den her sammenhæng. Venstre tager kraftigt afstand fra Tyrkiets ageren i den her sag. Men vi mener også, at det, man så kan gøre, må være inden for de rammer, der er – ikke uden for.
Kommentar:  Det glæder mig rigtig meget, at justitsministeren er helt enig i, at det er uacceptabelt og uforståeligt, at det her kan ske. Som jeg hørte det, var det umiddelbart før påske, at busvognmændene begyndte at reagere på det her. Jeg forstår, at busvognmændene i første omgang blev mødt rimelig afvisende af Rigspolitiet. Hvad er ministerens forsvar for det? Når man henvender sig i så oplagt en sag, skal man så bare afvises ved døren? Skal der ikke være en mere lyttende og imødekommende attitude? Det er den ene ting, som vi tager i første omgang.

Svar:  Der skal altid være en imødekommende og lyttende attitude hos politiet, uanset hvem der kommer, og hvad de kommer med. Det er punkt 1. Punkt 2: Jeg tager spørgerens udsagn for gode varer, nemlig at man blev mødt sådan. Det skal man selvfølgelig ikke. Det er uacceptabelt. Jeg er så også glad for, at man virkelig har rykket på det efter påske, at det er blevet rettet nu, at det er et overstået kapitel, og at man tager på sig at få gennemgået de her sager, så retstilstanden for busvognmændene også er på plads.
Kommentar:  Regeringen har meldt ud, at vi ønsker at gå ind og kigge på det, fordi jeg sådan set også tror, man har godt af at have det håb, at vi kommer derhen, og at man kan se for sig – man har noget at se frem til – at der bare kommer en eller anden form for fejring. Men omvendt skal vi jo også passe på, at vi ikke ændrer retningslinjer hele tiden, for det er også et spørgsmål om, at folk skal kunne forstå, hvad det er, der skal foregå, og så skal der ikke komme en ny melding og så en ny melding, og så kan man ikke huske, hvad det var, der egentlig var retningslinjerne. Så der er en eller anden balance i det der. Men jeg håber, at vi i løbet af relativt kort tid har en afklaring af situationen, så vi kan se ind i, at vi i hvert fald kan give de unge mennesker et bud på, hvad der ser ud til at kunne lade sig gøre.

Svar:  Det, jeg så egentlig vil glæde mig over lige nu, er den enighed, der er, nemlig at vi, som jeg hører det, godt kan love de unge mennesker, at der kommer nogle rammer og retningslinjer. Hvad de bliver, kan vi ikke sige i dag, men vi kan godt sige, at der kommer nogen, der siger, hvad det så er, der kan lade sig gøre for dem, så de ikke står den dag, de er færdige, og ikke har noget som helst at pejle efter.
Kommentar:  Grunden til, at jeg spørger, er, at i hvert fald når man tager i betragtning, at Diyanet er sådan en underafdeling af det tyrkiske religionsministerium, og at vi ved, at den tyrkiske stat er involveret i de her moskeer, så synes jeg bare, det ligner en tanke, at Erdogan bruger de her moskeer politisk til at udøve propaganda, men også til at udøve kontrol med herboende tyrkere. Der er jo ikke nogen tvivl om, at Erdogan går med stormagtsdrømme, og det her er altså en måde at udleve sine stormagtsdrømme på på en meget ubehagelig måde for Danmark, men også for resten af Europa. Der tænker jeg bare på, om man kunne forestille sig, at der også på et eller andet tidspunkt blev taget nogle diplomatiske skridt over for Erdogan. Jeg synes, den her udvikling er stærkt bekymrende, altså at moskeerne, temmelig åbenlyst, mener jeg, så at sige bliver brugt som redskaber for den tyrkiske regering og for Erdogan.

Svar:  Jeg er blevet beskyldt for meget, men at være den store diplomat bliver jeg sjældent beskyldt for. Så måske skulle jeg bare henvise diplomatiske skridt eller eventuelle diplomatiske skridt og diskussioner herom til Udenrigsministeriet. Men jeg vil sige, at der jo er en god grund til, at vi i finanslovsaftalen for bare under en uge siden aftalte med DF, at vi skal sikre åbenhed om de her donationer, så vi ved, hvad det er, de går til. De skal jo netop ikke gå til at modarbejde eller underminere vores samfund.
Kommentar:  Synes Dansk Folkeparti også, at det er helt rimeligt, at der skal gøres så stor forskel på studerende på en erhvervsakademiuddannelse i forhold til studerende på universitetsuddannelser og professionsbacheloruddannelser – og hvorfor?

Svar:  Det er desværre erfaringen, at en del af de studerende, der kommer til Danmark, og som ikke lever op til betingelserne for at studere, faktisk går på nogle af de nævnte erhvervsuddannelser. Og det synes jeg er et meget godt argument for, at man går ind og differentierer i de krav, som man rent faktisk stiller. Så er det jo helt oplagt, at man løbende følger udviklingen, når lovforslaget forhåbentlig bliver vedtaget. Men det synes jeg er en god grund til, at man har den forskel, som der er i lovforslaget.
Kommentar:  Jeg er simpelt hen nødt til at spørge igen. Når I i jeres eget finanslovsudspil nævner, at det vil have en negativ effekt, at man hæver ydelserne, er det så ikke lige præcis de familier, som vi gerne vil have kommer ind og bliver en del af fællesskabet, det arbejdende fællesskab, som blandt andet ikke har det incitament – hvor det måske er nemmere at have et familiemønster, hvor for eksempel kvinden i familien bliver hjemme? Det synes jeg simpelt hen jeg mangler et svar på.

Svar:  Jeg er meget imponeret over spørgerens ihærdighed her for at stille det samme spørgsmål hen over to spørgsmål. Men essensen for mig er, at det, der handler om beskæftigelsesindsatser i forhold til kontanthjælp, eller hvad der ellers er, jo ligger under beskæftigelsesministeren. Jeg beskæftiger mig med, hvordan udviklingen er i de udsatte boligområder, og der har vi altså i øjeblikket en tendens til, at der er flere, der kommer i arbejde, og det er godt. Og jeg er sikker på, at vi, når vi får rullet de her 15 udviklingsplaner ud, vil se, at der er en endnu større procentdel af dem, der bor i de her boligområder, som også vil være i arbejde, som vil stå op hver dag klokken 7 og gå ud af døren og passe et arbejde, sådan at deres børn kan se, at det er det, der er det normale at gøre, når man bor her i landet.
Kommentar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 og 2 af skatteministeren som vedtaget. De er vedtaget.

Svar:  Herefter drejer forhandlingen sig om lovforslaget i sin helhed. Fru Malene Søgaard-Andersen som ordfører, værsgo.
Kommentar:  Ruud Koopmans peger jo på, at det er omkring 60 procent af muslimer, der ikke ønsker at sætte deres kulturelle, religiøse baggrund på hold eller i anden række for at blive integreret. Vi mener i Dansk Folkeparti, at man er nødt til at tage bestik af den her virkelighed og derfor ændre afgørende ting i vores udlændingelovgivning, sådan at det skal være nemmere for nogle landes borgere at komme til Danmark og sværere for andre landes, og det er jo simpelt hen bare sund fornuft.

Svar:  Jeg ser grundlæggende sådan her på det: Der er en masse mennesker, der er kommet hertil, og hvis vi kunne gøre det hele forfra, var meget nok gjort anderledes. Nu står vi i den situation, vi står i. Det er 2019, vi nærmer os julen, og vi ser hinanden i øjnene og skal finde ud af, hvordan vi får håndteret de problemer, der er i det danske samfund. Mit bedste bud er, at vi holder tilstrømningen nede, og at vi til gengæld rækker hånden ud til de mennesker, der er kommet hertil, og siger: Velkommen; I er velkomne til at være her; vi er glade for, at I bidrager til det danske samfund, men vi går ikke på kompromis med vores grundlæggende værdier og hvis I ikke bryder jer om dem, må I finde et andet sted at bo. Så er mit gæt, at vi godt kan få det her til at fungere.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 51 (DF, V, LA og KF), imod stemte 20 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 27 (S). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Nu hørte jeg ministeren sige, at der så kunne være mulighed for lejligheder i en anden prisklasse. Problemet er bare, at der ikke findes de lejligheder, og det er også det, KL rejser som kritik i sit høringssvar. Det er også det, Bedre Psykiatri påpeger, nemlig at det er svært at finde alternative boliger, i det øjeblik en person med psykisk lidelse på grund af blandt andet kontanthjælpsloftet ikke har mulighed for at betale sin husleje og må gå fra hus og hjem. Så derfor bliver jeg lidt overrasket, når ministeren siger, at der kan være nogle andre lejligheder i andre prisklasser – det er der ikke. Kommunerne har heller ikke muligheden for at bygge alternative, billige boliger, fordi planloven og i hvert fald muligheden for at bygge billige boliger også er fjernet af den her regering. Så jeg vil egentlig høre igen: KL siger, at der vil være flere hjemløse med kontanthjælpsloftet. Er ministeren enig eller uenig i KL's svar i forhold til det her?

Svar:  Jeg er uenig i KL's svar i forhold til effekterne af kontanthjælpsloftet på disse områder. Jeg er ikke uenig med spørgeren i, at der kan være en række situationer, hvor der skal omprioriteres. Jeg er sådan set heller ikke uenig i, at vi som følge af flygtningesituationen kan få massive problemer med at skaffe boliger i Danmark. Men igen, kontanthjælp er en midlertidig ydelse. Det er en midlertidig ydelse, som kræver bestemte socialpolitiske aktiviteter fra kommunens side, når man er på den ydelse. Vort mål er at sikre dem, og vort mål er samtidig at sikre, at det altid kan betale sig også at have fokus på beskæftigelseseffekten. Vort mål er ikke at straffe nogen eller at jage nogen fra hus og hjem – og det kommer ikke til at ske som konsekvens af gennemførelsen af kontanthjælpsloftet.
Kommentar:  Hvorfor bryder ministeren folkeskoleforliget ved at ændre i folkeskoleloven uden om forligspartierne i sagen om de kommunale internationale skoler?

Svar:  Jeg vil godt understrege, at vi selvfølgelig ikke kunne drømme om at bryde et forlig. Vi synes, det er utrolig vigtigt og værdifuldt, at vi har forligskredse, blandt andet om folkeskolen, og værdsætter det samarbejde, vi har med alle de partier, der er med i forligskredsen. Men det er jo altså ikke alle områder, der har med skole at gøre, der bliver reguleret af folkeskoleloven. De kommunale internationale grundskoler har deres egen hovedlov. Hvis man skal sige, hvordan historikken er, kan man sige, at de også hviler på den hovedlov, der er for de frie grundskoler. De har deres egen lov, og det med de frie grundskoler er jo ikke forligsbelagt. Det er aftalebelagt, og det vil sige, at der skal et flertal til for at ændre, hvad der er af lovgivning for de frie grundskoler. Det her er en ny hovedlov, fordi det er en ny type institution, men den hviler på mange af principperne fra lovgivningen om de frie grundskoler. Det siger jeg bare for at understrege, at vi selvfølgelig ikke kunne drømme om at bryde folkeskoleforliget. Og i øvrigt værdsætter jeg det samarbejde, vi har i forligskredsen, også med Dansk Folkeparti.
Kommentar:  Men få dage efter valget, da Trump netop gik ud og sagde, at nu skulle optællingen stoppe og så videre, var den tyske udenrigsminister, Heiko Maas, ude på Twitter – det er jo sådan, det kører nu, ikke? – og sige: Det her er simpelt hen en uansvarlige opførsel. Han kom med en kritik af Trumps fremfærd. Kunne en dansk udenrigsminister ikke også have gjort det, eller var det forkert af den tyske udenrigsminister, eller hvordan skal vi forstå det?

Svar:  Som sagt mener jeg, det må være op til den amerikanske befolkning at vælge deres præsident og i øvrigt de amerikanske institutioner, inklusive valginstitutioner, at gøre deres arbejde færdigt i forbindelse med et præsidentvalg og et kongresvalg, som der har været i USA. Det har vi fuld tillid til bliver gjort, og som nævnt har statsministeren og jeg været ude og lykønske den nye Bidenadministration. Vi ønsker et godt samarbejde med den kommende administration.
Kommentar:  Nu kan ordføreren jo godt lide sammenligningen med sport, men det er vel sådan, at hvis man ved halvleg finder ud af, at man er bagud i en kamp, så sætter man ekstra ressourcer ind for at sikre, at man får sejren og resultatet og kommer i mål. Det er jo sådan set det, regeringen gør i forhold til kvælstofindsatsen. Det forstår jeg sådan set ikke Venstre ikke kan bakke op om, når man selv har været med til at sætte målsætningen.

Svar:  Det, som ministeren gør – for nu at blive i sportsterminologien – er jo at flytte målstregen og midt i halvlegen sige: Jamen I får ikke anden halvleg med, for vi slutter kampen allerede her og fløjter af midt i halvlegen. Det plejer man altså ikke at gøre. Så det er derfor, jeg siger: Lad os bruge anden halvleg til også at få iværksat nogle af de andre ting, som på en måde bedre kan hjælpe med at nå et godt slutresultat for hele kampen. Det er det, jeg appellerer til. Men jeg kan forstå, at det vil ministeren ikke ret gerne ind på, men helst sådan bare se det som noget, der ligger engang langt ude i fremtiden. Så kort og godt: Vil ministeren være med til at fremrykke nogle af de forskellige andre virkemidler, så de kan komme i spil noget hurtigere?
Kommentar:  Jeg synes her, at man undervurderer, hvor vigtig planloven faktisk har været i alle de år, den har eksisteret, i forhold til at sikre en sammenhængende udvikling i vores land; i forhold til at sikre, at byområder og udvikling af byerne blev lokaliseret særlige steder; i forhold til trods alt at sikre, at vi stadig væk har nogle naturområder. Man burde så bruge planloven i langt højere grad til at sikre, at man fik naturområder, der var sammenhængende. Det er så det, man begynder at tage fat på med det grønne danmarkskort, som jeg også roste i min indledning. Men det her er jo en grundlæggende modsætning, vi har i forhold til Venstre, i forhold til om man tror på planlægning, og om man tror på, at planlægning er vigtigt for at sikre en fornuftig udvikling i det her land, eller om man tror, at man bare skal give det frit i en stor liberalisering, og så må det gå, som det nu bedst kan.

Svar:  Eller tror man, at man er bedst til på Christiansborg at træffe beslutninger, der vedrører borgere og virksomheder ude i landets kommuner? Stoler man ikke på, at vores kommunalpolitikere har en interesse i at beskytte, sikre en ordentlig udvikling, lytte til lokale ønsker og interesser, i forhold til så at lade dem få lov at bestemme noget mere? Ellers så skal alt køres herindefra. Der må jeg bare sige, at det overrasker mig, at der er så afgrundsdyb forskel på Enhedslistens tiltro til lokaldemokratiet i den her sag, i forhold til hvordan vi i Venstre anskuer mulighederne for, at man lokalt skal kunne træffe langt flere beslutninger.
Kommentar:  Der hvor man beviseligt ved, at der er foregået noget klokkeklart ulovligt, vil SKAT jo – i hvert fald i de fleste tilfælde – sikre sig, at der kommer en eller anden sag i gang. Men det, som jeg har sagt heroppefra i dag, og som jeg har sagt så mange gange, er, at mange partier med undtagelse af i hvert fald Liberal Alliance synes, at det er et problem, at vi er udfordret af, at store multinationale selskaber kan kanalisere deres overskud ud af Danmark via et andet land for at lade det ende i et skattelyland eller bruger transferpricing, bruger kunstige transaktioner for, vupti, ikke længere at have et overskud, man kan beskatte i Danmark. Det er det, vi er udfordret af. Jeg ved godt, at Joachim B. Olsen ikke går op i det, men problemet er den her gråzone. Det er derfor, at der hele tiden bliver taget skridt, gode skridt, synes jeg, også af den her regering – nu skal det jo ikke misforstås – i forhold til at kigge på transferpricing, i forhold til at kigge på hvidvaskningsdirektivet, så der hele tiden kæmpes for, at man får de juridiske værktøjer i EU til at bekæmpe det her.

Svar:  Jeg skal gøre det ganske kort. Vi kan ikke støtte dette forslag. Det kan vi ikke, fordi det er udtryk for, at man går enegang på et område, som man ikke bør gå enegang på. Vi bør ikke have særregler i Danmark, som gør det svært for virksomheder at operere i Danmark, og som dermed kan medføre, at vi går glip af investeringer. Nogle gange lyder det, som om man bare kan stramme skruen rent lovgivningsmæssigt, indføre komplicerede regler, uden at det har nogen konsekvenser for samfundet som helhed. Når man indfører lovgivning, skal man jo vægte fordelene mod ulemperne. Vi skal ikke gøre det kompliceret at operere i Danmark, heller ikke for virksomheder, der overholder loven, og det skal virksomheder gøre. De skal betale den skat, de er forpligtet til ifølge loven, ligesom skatteborgere skal. Men gør man skattereglerne komplicerede, risikerer vi at gå glip af investeringer i vores land, så går vi glip af velstand, og vi mener ikke, at det her forslag er balanceret. Vi mener, at det, at man ønsker at gå enegang på det her område, vil betyde, at omkostningerne vil blive større end de eventuelle gevinster ved at indføre den her lovgivning. En effektiv indsats mod virksomheder, som bevidst snyder, skal være koordineret internationalt i EU. Det bedste middel mod, at virksomheder lægger deres overskud i andre lande, er at have et konkurrencedygtigt skattesystem, der gør det attraktivt for virksomheder at være i Danmark. Det er det i for lille grad i dag. Det er det, der bør være i fokus i det danske Folketing. Man skal sørge for, at vi har en konkurrencedygtig skattelovgivning og en gennemskuelig skattelovgivning. Tak.
Kommentar:  I det forslag til vandområdeplaner, som er sendt i høring i december, indgår den indsats, som regeringen umiddelbart påtænker at gennemføre i den kommende planperiode, og som giver et væsentligt bidrag til kvælstofreduktionen her og nu. Indsatser, der er direkte angivet i vandområdeplanerne, er finansieret af staten. Og det fremgår af forslagene til vandområdeplaner, at der ikke er taget stilling til endnu, i hvilket omfang blandt andet en målrettet regulering kan bidrage til at reducere kvælstoftilførslen. Men i forhold til det her med, om det er reelt, når der udestår det her identificerede indsatsbehov, kan jeg jo minde spørgeren om, at den tidligere VK-regering faktisk også sendte vandplaner i høring, inden det kvælstofudvalg, som man havde nedsat, var færdige. Her var indsatsbehovet bare 19.000 t, og de 10.000 t blev sendt i udvalg. Der var det jo så sådan, at der ikke kom noget ud af det udvalgsarbejde. Men der er sådan set en parallel i forhold til det, at man sendte planer i høring, hvoraf en del af indsatsbehovet var sendt i udvalg.

Svar:  Men det besvarer sådan set ikke det spørgsmål, jeg har, for de 6.200 t er relativt meget set i forhold til de 7.800 t, som man må forstå ministeren stadig væk mener det skal reduceres med. Så hvis det er, at man har det mål, at der skal reduceres med 7.800 t, og man har politisk besluttet, at man skal nå de 6.200 t, men bare ikke hvordan, hvordan vil man så sikre, at de, der måtte levere de 6.200 t, bliver orienteret om og ikke mindst inddraget i den høringsproces, der skal være i forbindelse med den reduktion?
Kommentar:  Jamen jeg tror sådan set også – og vi har også diskuteret det tidligere i dag – at der er en form for eftergivenhed eller træden et lille skridt tilbage; man er lidt bange for at træde nogle over tæerne. Det må man sige er helt forfejlet efter min mening, fordi man jo der netop er med til på en eller en måde at understøtte den her fuldstændige parallelopfattelse af det samfund, som man lever i. Så jeg er fuldstændig med på, at det skal være gennemsyret af vores værdisæt, vore traditioner, også når man møder i daginstitution, på skolen eller til fritidsaktiviteter. Men der har vi bare alle sammen en forpligtelse. Jeg synes, det er rigtig svært at lovgive om det her. Jeg mener sådan set, det er en forpligtelse, som vi alle sammen må tage på os både i det store og det små, for det små er nogle gange med til at give det her stille og rolige værdiskred, som ingen rigtig lægger mærke til, og det mener jeg er uhyre farligt.

Svar:  Jeg mener ikke, at man behøver at lovgive på det her område. Jeg ser ikke noget problem i, at man gør det, men jeg kunne da sagtens forestille mig, at integrationsministeren lavede et bedre mål for integration på ministeriets hjemmeside og kommunikerede det bedre ud til alle, der har med denne her sag at gøre, sådan at det stod lysende klart for dem alle. Det mener jeg ikke nødvendigvis behøver at foregå via lovgivning, og hvis der er behov for rådgivning for, hvordan man skal formulere målet for integration og for eksempel integrationspraksis i forbindelse med det praktiske arbejde, så står Dansk Folkeparti i den grad til rådighed.
Kommentar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 109 (V, S, DF, SF, KF, RV og Christian H. Hansen (UFG)), imod stemte 2 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet. Vi går til afstemning.