kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg kan sige, at jeg havde et møde med den her græske kommissær så sent som sidste torsdag – og jeg begiver mig også sjældent ud i at sige hans efternavn, for det er ganske svært at sige. Men jeg sagde til ham, at han ikke kunne forvente, at vi sådan lige ophæver grænsekontrollen i Danmark, og jeg sagde også til ham, at vi lever i den virkelige verden. Vi lever ikke i sådan en eller anden juridisk fatamorgana-verden. Vi lever i den virkelige verden, og der må man altså tage hensyn til, om der er styr på de ydre grænser. Og det er der ikke, som det ser ud nu.

Svar:  Jeg synes, det er godt, at ministeren har sagt meget klart til EU-systemet, at vi selvfølgelig har grænsekontrol, lige så længe et flertal i Folketinget ønsker, at der skal være grænsekontrol ved de danske grænser. Jeg vil så spørge ind til Schengensystemet, for ministeren kom jo til at sige, at det var et juridisk fatamorgana. Nu kan jeg ikke lige huske, om det var sådan, det blev sagt, men det var et eller andet med et juridisk fatamorgana og at komme tilbage til den virkelige verden-agtigt. Mener ministeren, at Schengen og den måde, det har været håndteret på, er udtryk for et juridisk fatamorgana?
Kommentar:  Jeg er helt enig med herre Jens Joel i, at EUDP er og har været en succes. Det er blandt andet de to partier, som vi to repræsenterer, der er baggrunden for, at vi for år tilbage etablerede EUDP. Det er også min forventning, at vi i de kommende år øger midlerne til EUDP – det var også det svar, jeg gav før, i mit indledende svar til spørgeren – og det er min forventning, at vi gør det hvert år frem mod 2020. Men helt afgørende her er jo dels forhandlingen om finansloven, dels forhandlingerne om, hvordan vi fordeler forskningsreserven. Heldigvis lykkedes det jo i år med den finanslov, der nu er, også i forbindelse med den forskningsreserve at få penge her til EUDP, så vi nærmer os et niveau på den anden side af 150 million kroner

Svar:  Jo, men altså vi er helt enige om, at det er ekstremt vigtigt for virksomhederne. Og jeg noterer mig også, at ministeren allerede i den her måned har deltaget i i hvert fald to artikler, som jeg har set, hvor ministeren har lovet, at der kommer flere penge til energiforskningen. Det er jeg jo glad for, men jeg forstår også, at ministeren ikke kan sige noget om, hvornår vi indhenter det niveau, vi var på, inden regeringen overtog, altså 2015-niveauet. Ministeren kan ikke sige, om vi på noget tidspunkt inden 2020 kommer op på det samme niveau, vi var på, dengang ministeren tiltrådte. Ministeren siger oven i købet, at det afhænger af de andre partier og – forstår jeg også, og det er så mit sidste spørgsmål i denne runde – at pengene skal komme fra forskningsreserven, hvis der skal komme flere end de 52 million kroner: Er det rigtigt forstået?
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 52 (S, EL, ALT, RV og SF), imod stemte 56 (DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Herre Holger K. Nielsen, værsgo.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. FN's klimapanel har slået fast, at global opvarmning er en realitet, og at det er ekstremt sandsynligt, at den primært skyldes menneskelig påvirkning. Drivhusgasudledningen skal derfor reduceres væsentligt, for at vi kan undgå alvorlige klimaforandringer. Verdens ledere blev med klimaaftalen fra Paris enige om, at temperaturstigningerne skal holdes godt under 2 grader og helst ikke over 1½ grad. Regeringsgrundlaget slår fast, at Danmark skal arbejde for at bidrage til indfrielse af denne ambitiøse målsætning nationalt som internationalt. Regeringen vil derfor fastholde Danmark som foregangsland inden for grøn omstilling og energieffektivitet.

Svar:  Nu har ministerens parti jo inviteret et par partier mere med i regeringen, og Liberal Alliance er også kommet med i energiforligskredsen. Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad klimaministerens kommentar er til, at den globale opvarmning også skulle omfatte en række positive konsekvenser, herunder for eksempel at færre mennesker dør af kulde. Hvad er ministerens kommentar til det?
Kommentar:  Tak. Men nu er det jo meget vigtigt, og jeg går ud fra, at man i et demokrati kan have en dialog om nogle ting, og ministeren kan jo også se, at man allerede har været ude at sige, at det ikke behøver at være seks møller. Man kan godt fjerne en, så der er fem tilbage, og der kan være forskellige forhold, hvor man ændrer på opstillingen, så alle parter så alligevel synes, det kan være en god idé. Så derfor er det i forhold til en indsigelse og en mulighed for at udtale sig interessant at vide. Hvis Frederikshavn Byråd behandler den her sag og de kommer med et svar til ministeren, så er det vel også afgørende, hvad det er, de siger – og jeg skal jo ikke blande mig i, hvad de siger – og i givet fald, hvordan det kan påvirke ministerens holdning til sagen.

Svar:  Tak for det. Jeg vil lytte til Frederikshavn Kommune, og det vil sige, at hvis Frederikshavn Kommune kommer og siger, at de synes, det er en rigtig god idé, de har fået det her projekt rettet til sammen med den pågældende virksomhed, som ønsker og har planer om at gennemføre de her havvindmøller, så vil jeg bakke projektet op. Men det forudsætter jo så også, at man ligesom lige gør sig de overvejelser lokalt, og hvis der er en blank anbefaling fra Frederikshavn Kommune, vil projektet også, efter at det har været til høring i Folketingets Energi-, Forsynings- og Klimaudvalg, blive godkendt.
Kommentar:  Nej, altså, man må jo sige, at hvis vi er enige om, at der er en manko på 20 million t, og at vi så er nået over 7 million t, så er det jo fair nok at sige, at vi er over en tredjedel. Men hvis jeg alligevel skal komme spørgeren og Klimarådet i møde, vil jeg sige, at det da er rigtigt, at man sagtens kan anlægge den tolkning og sige: Ja, det kan godt være, at man sådan objektivt set i forhold til tallene er nået en tredjedel, men det er nok også lige så klart, at de sidste to tredjedele er sværere at nå end den første tredjedel. Derfor er det ligesom, hvis man løber et maratonløb; når man har løbet en tredjedel, kan man jo nok ikke tillade sig at sige: Det gik jo nemt, jeg er slet ikke træt. Altså, sådan er det jo nok ikke. Det er nok de sidste to tredjedele, der er de hårdeste, og sådan bliver det også her.

Svar:  Vi bliver i sporet – det er jo en stor rapport, der er kommet. I Klimarådets statusrapport for 2021 vurderer Klimarådet, at de vedtagne reduktionstiltag i en vis grad har karakter af at være lavthængende frugter, og at »der er næppe tvivl om, at det i stigende grad bliver sværere at finde nye ton til puljen af reduktioner«. Deler ministeren og regeringen den vurdering – har ministeren og regeringen taget de nemme beslutninger først og ikke de svære?
Kommentar:  Jeg bliver nødt til at sige det, som det er: Grænsekontrollen som sådan henhører under udlændinge-, integrations- og boligministeren. Det, justitsministeren gør i den sammenhæng, er at stille ressourcer til rådighed for den grænsekontrol, som bestemmes i Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet. Der er det altså mit indtryk, at den grænsekontrol, som dansk politi leverer nu, er second to none. Det er en dygtigt udført og god form for grænsekontrol i den situation, vi står i. Samtidig har vi jo altså en ressourceudfordring i dansk politi. Jeg tror, vi antydede det i den forrige diskussion, vi havde. Bare for at håndtere den nuværende situation har vi en udfordring på 300 årsværk, skønt vi altså har aflastet med 125 politifolk, som nu kan sendes retur til kredsene. Så hvis spørgeren ønsker det, er det jo noget, man må drøfte, også i en ressourcemæssig sammenhæng. Mit indtryk er altså, at dansk politi gør en rigtig, rigtig god indsats på grænsen for nærværende.

Svar:  Ja, det er helt sikkert, at dansk politi gør en god indsats, og det er, uanset om det er på grænsen, eller om det er hjemme i kredsene. Man må sige, at politiet virkelig præsterer. Jeg synes i hvert fald, vi godt kan være meget stolte af vores politibetjente. Dem har jeg ikke noget at udsætte på. De gør et glimrende stykke arbejde. Det, vi skal i gang med, er at gøre vores arbejde i den her sammenhæng. Og det er at sørge for, at de her udlændinge bliver sendt hjem, så vi ikke skal bruge flere ressourcer på dem. Jeg har egentlig ikke noget spørgsmål i sidste runde. Jeg vil bare kvittere for, at ministeren nu vil indkalde til de her forhandlinger om det her vigtige emne. Jeg glæder mig over, at der er kommet en regering, der på det her punkt er mere handlekraftig end den tidligere regering, hvor det jo altså stod meget stille. Det ser vi frem til. Tak.
Kommentar:  Det vil jeg meget gerne, for jeg er glad for denne holdningsmæssige aftale, vi nu har indgået, og vil foreslå, at vi når at indgå en til, selv om sekunderne er knappe, nemlig at forhindre flere unge herboende i at udrejse til Syrien og Irak for at blive syrienskrigere eller på anden vis bidrage til uhyrlighederne. Og derfor helt hurtigt og konkret, når tiden er så knap, som den er: Kan vi også i dag give hinanden et holdningsmæssigt tilsagn om at indføre et decideret indrejseforbud til de krigsramte områder, sådan at vi her i fællesskab i Folketinget gør alt, hvad vi kan, for at forhindre flere unge i at drage ud som såkaldte hellige krigere med en enorm terrorrisiko ved deres tilbagevenden til eksempelvis det danske samfund?

Svar:  Tak for det. Jamen før regeringen blev regering, havde Venstre jo forslag, der skulle adressere det her – også forslag, vi havde svært ved at trænge igennem med hos den daværende regering – blandt andet at indføre et udrejseforbud, så man rent strafferetligt kunne komme efter mennesker efterfølgende. Det kneb med viljen på daværende tidspunkt. Jeg noterer mig med glæde, at den er der nu, og det skaber jo et rum til, at vi kan tage nogle reelle initiativer, der har en reel effekt, også inden for det område, som spørgeren sigter til her.
Kommentar:  Tak. Nu er vi så kommet så langt, at vi forhåbentlig er opmærksom på det, og at lægerne sender dem hurtigere af sted, som ministeren siger at man har kunnet gøre siden den 1. oktober. Det her var jo nogle, der bare skulle have været ind til en scanning, så man kunne have opdaget det – og man kunne spritte af bagefter, og der var ikke tæt berøring. I dag kan vi jo også se, at der er 33 procent færre, der kommer med en kræftdiagnose. Det vil sige, at vi potentielt kan have 2.800, der går rundt med kræft, og som ikke kommer til undersøgelse. Det skal forhåbentlig ikke skyldes, at lægerne ikke sender dem videre.

Svar:  Jeg har godt set de tal, som mig bekendt kommer fra Kræftens Bekæmpelse. Dem tager jeg meget, meget alvorligt. Jeg mener, det er for tidligt at sige, hvor skylden ligger. Jeg tænker, at der kan være mange forskellige årsagen til det, men der er ingen årsager, der er gode nok, og der er ingen undskyldninger, der er gode nok. For det drejer sig jo om mennesker, der har en alvorlig sygdom, og vi ved, at tiden tæller. Jo længere tid der går, før man opdager det, jo dårligere chancer har man for at overleve og at få den behandling, der skal til.
Kommentar:  Igen kan jeg ikke dy mig for at påpege, at spørgsmålet nok mere hører hjemme hos finansministeren eller indenrigs- og sundhedsministeren. Men igen vil jeg da gerne svare på regeringens vegne. Jeg ved ikke, hvordan eventuelle besparelser i Køge Kommune blev udmøntet. Så hvordan det vil påvirke velfærdsydelserne, kan jeg ikke sige noget om. Det centrale for mig er, at udmøntningen sker inden for rammerne af gældende lovgivning. Borgerne skal med andre ord have den service, som de har krav på. Det står klart, at kommunerne under et har haft væsentlige budgetoverskridelser i 2009, og det er de enkelte kommuner, hvis de opfører sig ansvarligt, selvfølgelig nødt til at arbejde på at få rettet op nu. Med regeringens udspil til rammerne for 2011-2013 står kommunerne over for nogle ændrede økonomiske rammer i de kommende år. Det bliver ikke nogen let opgave at leve op til. Men en del af løsningen er at udnytte de eksisterende ressourcer mere effektivt og blandt andet også lære af hinandens gode eksempler. Som jeg har sagt flere gange, er de dyreste løsninger ikke nødvendigvis de bedste løsninger, når borgernes behov skal imødekommes. I den sammenhæng har regeringen og Kommunernes Landsforening jo også allerede i 2008 med gensidighedsaftalen forpligtet sig til, at der i perioden 2009 til 2013 skal frigøres i alt 5 milliard kroner til borgernær service. Der er altså enighed om, at der er penge at hente ved at digitalisere, anvende nye velfærdsteknologier og nedbringe sygefraværet.

Svar:  Jeg hæfter mig ved, at ministeren siger, at borgerne skal have den velfærd, de har krav på. Jeg prøvede under mit tidligere spørgsmål at finde ud af, hvad det er for et niveau, regeringen synes er rimeligt. Jeg kunne forstå, at man havde levet over evne sidste år, så borgerne har vel egentlig et vist krav på at få at vide, hvad det egentlig er, regeringen synes er rimeligt. Det var svært at få et svar på. Men så siger ministeren, at kommunerne skal udnytte ressourcerne mere effektivt. Det har jeg altså svært ved at se at nogen kan være uenig i, men der er bare lige det problem, at det jo ikke er alle udgifter, som kommunerne selv har ansvaret for. I Roskilde Kommune, hvor jeg bor, havde de for eksempel forrige år en overskridelse på høreapparater på 8 million kroner Kommunen har ingen som helst indflydelse på, hvor mange høreapparater folk skal købe. Det er sådan, at enhver borger i Danmark, der har brug for et høreapparat, kan gå hen og købe et høreapparat og sende regningen til kommunen, ikke en hvilken som helst regning, men i hvert fald en regning. Det betød altså, at man i Roskilde var nødt til at afsætte 8 million kroner ekstra bare ét år. Det er jo ikke en udgift, som en kommune kan effektivisere væk; det er jo ikke en udgift, hvor en kommune kan sige: Nå, men der må vi jo nok lave noget digitalt, så det bliver billigere. Nej, det er en konkret regning, der skal betales, og som er totalt ufleksibel for en kommune at arbejde med.
Kommentar:  I andre lande, for eksempel Frankrig og Bulgarien, er der jo, så vidt jeg ved, et moratorium mod skifergas, mod den fraktureringsmetode, der foregår dér. Og det har de jo valgt ud fra et forsigtighedsprincip. Nu foregår hydraulisk frakturering, udvinding af skifergas, jo ved, at man kommer en masse vand og sand og ikke mindst kemikalier ned i undergrunden. Det kræver også en masse lastbiler, og det er utrolig meget vand, der skal pumpes nederst Der er til sidst et radioaktivt materiale, og der er en del affald, der skal håndteres. Vil miljøministeren som miljøminister ikke synes, at det kunne være godt med sådan et forsigtighedsprincip i Danmark?

Svar:  Jeg anerkender, at der er en lang række af de aspekter, som fru Lisbeth Bech Poulsen også nævner her, som kræver grundige undersøgelser, før vi kan afgøre, om det er noget, der kan gives tilladelse til i Danmark. Men regeringen har valgt den tilgang, at vi undersøger, før vi udelukker. Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen selvfølgelig er stålsat på, at vi ikke skal have skifergas i Danmark for enhver pris, det skal vi kun, hvis – og kun hvis – det kan foregå miljømæssigt fuldt forsvarligt. Og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi får afsøgt og undersøgt alle de her aspekter, inden der træffes beslutning om, hvorvidt der kan gives tilladelse til det.
Kommentar:  Jamen jeg må sige til herre Frank Aaen, at man jo kan læse referatet af, hvad der er blevet sagt under det her møde. Herre Frank Aaen gentog den ene gang efter den anden, at en clearingcentral var et sted, hvor spekulanter kunne sidde og spekulere mod hinanden. Nej, det kan spekulanter eller folk, der investerer, gøre ved at forhandle og handle på de finansielle markeder. Clearingcentraler sørger for, at en part og en modpart – når de handler med hinanden – får clearet deres modydelser med hinanden. Så meget burde vi i det mindste kunne blive enige om. Det er helt o.k. at være politisk uenig om, hvad der er det rigtige at gøre i forhold til den finansielle sektor. Der har Enhedslisten et fundamentalt anderledes syn end resten af Folketinget. Men når det handler om, hvad en clearingcentral gør og ikke gør, og at det er et sted, der er befolket med spekulanter, må jeg altså bare sige, at herre Frank Aaen ikke har ret. Jeg kan så forstå, at herre Frank Aaens synspunkt er, at hvis man har monopol, så der kun er ét sted, man kan cleare, skulle det ligesom skærme en, og at folk så ikke clearer med hinanden. Næh, det eneste, der sker, er bare, at prisen så bliver højere. Jeg har intet problem med, at der er flere clearingcentraler, der i konkurrence med hinanden kan sørge for, at når en handler med en anden, sikrer man begge steder, at ydelserne er til stede.

Svar:  En clearingcentral er et sted, hvor spekulanter mødes og udveksler værdipapirer. Og de skal have tillid til, at clearingcentralen ikke snyder dem, og det vil sige, at der også er mulighed for at kunne lave spekulation i en clearingcentral. Det vil så være i strid med lovgivningen. Men vi har set så meget i strid med lovgivningen. Lige præcis fordi der er det problem i den her spekulantverden, vil ministeren have, at Finanstilsynet skal holde øje med dem og eventuelt rejse til et fjerntliggende land for at prøve at se, om de kan se, hvad det er, der foregår. Det er den konstruktion, jeg ikke synes er klog. Det er slet ikke klogt, man udvider den, og det er det, jeg kalder, at det er et sted, hvor spekulanter leger, og det behøver vi ikke at hjælpe dem til at kunne flere steder, end de allerede kan.
Kommentar:  Jamen jeg appellerer først og fremmest til, at man ikke tror, at der er et enkelt element, der kan løse de incitamentsproblemer, der kan være i vores kontanthjælpssystem. Jeg noterer mig dog med en vis glæde – hvis jeg må have lov til at sige det – at jeg nu forstår det sådan, at Venstre kun ønsker at indføre kontanthjælpsloft for den gruppe af kontanthjælpsmodtagere, der er arbejdsmarkedsparate, for det var jo næsten det, der lå i det, spørgeren sagde. Og det er i hvert fald nyt. Må jeg så ikke lige samtidig gøre opmærksom på, at det kontanthjælpsloft, som herre Lars Løkke Rasmussen og nu også herre Hans Andersen taler for at indføre, må være det gamle kontanthjælpsloft, indtil vi har set andre eksempler. Og det er cirka 80 million kroner om året. Hvis det skal omsættes i en skattelettelse – hvilket jeg kan forstå det skal – svarer det til en lakridspibe per person, der er i beskæftigelse i Danmark. Og tror herre Hans Andersen virkelig – og det er ikke kun for at være polemisk – at det er en skattelettelse svarende til en lakridspibe, der gør, at mennesker går fra at være på kontanthjælp til at være på vores arbejdsmarked?

Svar:  Tak. Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at cirka 330.000 danskere i dag ifølge Økonomi- og Indenrigsministeriets beregninger har et svagt økonomisk incitament til at arbejde?
Kommentar:  Hvis ingen gør indsigelse mod fremme af denne forespørgsel, betragter jeg Tingets samtykke som givet. Det er givet.

Svar:  Karen Jespersen har søgt om orlov fra den 12. januar 2010, jævnfør forretningsordenens § 41, stykke 3, litra c. Juliane Henningsen har søgt om orlov fra den 12. januar 2010 på grund af graviditet og fødsel. Hvis ingen gør indsigelse, vil jeg betragte det som vedtaget, at der meddeles orlov som ansøgt, og at stedfortræderne indkaldes som midlertidige medlemmer. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg bliver ærlig talt lidt bekymret over den her gåen som katten om den varme grød. Skal man have analyseret det her til bunds, kan man så ikke sige, om det nås inden den 1. april? Altså, før jul sendte ministeren et brev til Energiudvalget, hvor han skrev, at man ønskede at afvente EU's beslutning om byrdefordelingen i den ikkekvotebelagte sektor, som jo først kan forventes i løbet af året. Så jeg synes, at man i Holstebro har krav på at vide, om den her overskrift i dagens avis, som man må gå ud fra ministeren bakker op om, nemlig at afgørelsen kommer inden marts, holder. De må gå ud fra at kunne få et svar på, om de kan regne med den, eller om ministerens embedsmænd, som de har mødtes med i dag, ikke har talt på vegne af ministeren.

Svar:  Som spørgeren så rigtigt antyder, er vi godt i gang med arbejdet. Der har i dag været møde med interessenterne, og det er jo et led i hele det her, at vi sikrer, at vi får et så godt grundlag som muligt. Spørgeren må da også være interesseret i, at vi sikrer os, at vi har et ordentligt grundlag. I modsætning til den tidligere regering har vi valgt at sætte turbo på det her arbejde. Den tidligere regering havde jo flere år til at løse det her. Det har været på dagsordenen længe, Maabjerg energianlæg og andre har presset på i årevis for at få skabt rammer for det her, og vi har så valgt at nedsætte et udvalg, som er i gang med at arbejde på det og sikre, at vi forhåbentlig inden for de kommende måneder får et beslutningsgrundlag.
Kommentar:  Der er jo gjort rigtig mange øvelser for at løse de samarbejdsvanskeligheder, som der jo åbenlyst er. Der er gjort rigtig, rigtig mange forsøg på det, men klagerne bliver ved med at være der, og det synes jeg ikke er rimeligt over for vores soldater og frivillige, som løser rigtig, rigtig vigtige opgaver. Det er jo baggrunden for, at jeg har givet mandat til, at Ejendomsstyrelsen sammen med kammeradvokaten kan få afdækket de juridiske forhold. Men lad mig sluttelig sige, at regningen altså ikke må ende ved vores soldater – regningen må ikke ende ved vores soldater – og man kan jo ikke bare hoppe ud af en kontrakt midt i det hele, hvis det så betyder, at det er de penge, vi skal bruge på materiel til soldaterne og yderligere kolleger til soldaterne, der så skal ind at dække det slip, der måtte være.

Svar:  Godt. Hvornår anser ministeren det her problem for løst? Vi har 20.000 soldater, som får dårlig mad, har døde dyr i deres sengeskuffer og så videre Derudover har vi omkring 1.000 ISS-medarbejdere, som jo også går og frygter for deres job. Kan ministeren eventuelt give en tanke eller en status på, hvornår ministeren mener det her problem kan være løst?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 103 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, så går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte: 105 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL, LA, Christian H. Hansen (UFG) og Pia Christmas-Møller (UFG)), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jamen man kan godt forestille sig andre løsninger, og realkreditinstitutterne har også været meget kreative, efter at regeringen har spillet ud med det her, i forhold til andre løsninger. I øjeblikket kigger vi da på, om der kan findes andre løsninger, der også sparer nogle offentlige udgifter, ved at lånene bliver billigere. Så det er vi åbne over for.

Svar:  Det vil sige, at det endnu ikke ligger helt fast, om man ender på disse statslån, som der har været så stor begejstring for i regeringskredsen, i partierne bag regeringen, og hvor man har indgået det her kompromis, altså at det så kun skulle være 90 procent statslån. Det vil sige, at man er inde i en proces, hvor man i en dialog med parterne i den her sag kunne komme frem til, at det er en statsgaranti, som sådan set fører frem til den samme besparelse for statskassen som det, ministeren har spillet ud med.