kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Som situationen er nu, mener jeg, det er en farbar vej, for det drejer sig altså om at sørge for, at Taleban ikke kan vinde territorium. Og hvorfor det? Fordi hvis de kan vinde territorium, kan de altså også få banket hele territoriet tilbage til den middelalder, de vil skabe. Det vil sige, at den udvikling, som skal være med til at holde Taleban væk, forudsætter, at de moderate, de udviklingsorienterede og udviklingsvillige mennesker i Afghanistan også kan se, at Taleban ikke kommer tilbage. Så er det altså, at pigerne kommer i skole, at kvinderne får arbejde, at de tager mikrokreditlån, at de laver erhvervsarbejde, at de er med i politik. De skal jo vide, at vi ikke stikker af, eller som forsvarsminister Gates sagde, at vi ikke smider dem i svømmebassinet og går fra dem, for så tør de da ikke at gå ind i udviklingen. Så regner de med, at det sker som i 1990'erne, hvor det også er rigtigt, at der var en kolossal masse forskellige militser, og det var jo ikke Taleban alt sammen. Men det var Taleban, der kom ind fra Pakistan og slog alle de forskellige spredte militser og skabte deres orden i 1996. Den skal vi ikke gentage. For det er rigtigt, som vi går ind på i næste spørgsmål, at der er andre end Taleban – men Taleban slog jo de andre og terroriserede landet.

Svar:  Er regeringen enig i, at Taleban kun er en mindre del af de grupper, der kæmper mod USA og NATO i Afghanistan?
Kommentar:  Jeg tror ikke, der er nogen her i salen, der mener, at alt skal være støbt i beton, det gør vi i hvert fald ikke fra socialdemokratisk side. Vi skal hele tiden blive bedre til at bruge de ressourcer, der er ude i vores kommuner, men det, som den her diskussion bunder i, er jo, om vi har en finansminister her i landet, der reelt forstår dybden af de udfordringer, man står med derude, det pres, man er under, dels på grund af omprioriteringsbidraget, dels på grund af de mange flygtninge, der kommer. Derfor er mit spørgsmål til finansministeren egentlig, om det gør indtryk, når et medlem af Kommunernes Landsforening, som er en meget fremtrædende Venstreborgmester her i Danmark – han er en af dem, der har fået flest stemmer blandt Venstres borgmestre, og så vidt jeg ved, er han også en af dem, man normalt lytter meget til i partiet Venstre – uden forbehold og uden noget smil på læben, går ud og siger, at finansministerens tilgang til kommunestyret er arrogant. Er det noget, som man, når man sætter sig over bag ministeriets tykke mure, tænker over og siger: Dér havde han en pointe? Eller er det noget, som man bare vifter af sig? Gør det indtryk på ministeren, at han bliver kaldt arrogant af en Venstres fremmeste borgmestre?

Svar:  Man skal naturligvis altid gøre sig nogle overvejelser om, hvordan man fremtræder – det vil nok være meget klogt – men man er jo også nødt til at anerkende, at vi har nogle forskellige roller her i samfundet, alt efter hvor vi sidder. Som finansminister opfatter jeg det som min rolle at sørge for, at der er en balance i økonomien, og at vi ikke bruger flere penge, end vi har, og så videre, men jo også, at vi får mest muligt for de skattekroner, vi opkræver. Det er selvfølgelig klart, at det havde været bedre, hvis man som minister, hver gang nogen ønskede flere penge, kunne sige: Kom bare her, vi har penge. Men desværre er situationen jo sådan i dansk økonomi, at der ikke er mange frie midler, og at presset på de offentlige udgifter alle steder er meget stort. Det, som jeg opfatter som en stor udfordring i den politiske opgave, er sådan set, at selv om det i samfundet som helhed går rigtig godt – der er gang i økonomien, ledigheden er faldet, beskæftigelsen stiger, inflationen er lav, renten er lav, olieprisen er lav, så det går godt med økonomien hos mennesker – så er det desværre sådan, at den offentlige økonomi er under pres, blandt andet jo også fordi vi mister mange milliarder på grund af den lave oliepris. Det er derfor, der er den udfordring, at jeg bare ikke har sække fulde af penge, jeg kan bruge, og derfor er presset jo først og fremmest på, at vi sikrer, at de penge, vi bruger, får vi mest mulig valuta for.
Kommentar:  Spørgsmålet lyder: Anerkender ministeren, at hvis man har købt en ejendom og ejer den, så burde det også være op til ejeren at bestemme, hvem der har brugsret til den, og hvem et værelse i den pågældende ejendom skal udlejes til?

Svar:  Det korte svar er, at vi skal respektere den grundlovssikrede ejendomsret, og at vi kun skal foretage et indgreb, når det er i overensstemmelse med grundloven. I forbindelse med dette forslag vil der ofte være tale om selskaber og fonde, som driver udlejningsvirksomhed i stor skala. De driver deres forretning med det primære mål at udleje alle lejemål. Det, vi foreslår, er, at de i yderste tilfælde skal acceptere, at kommunerne anviser lejere, som skal betale den husleje, som kræves, og for hvilke kommunen i øvrigt garanterer for eventuelle tomgangstab og fraflytningsudgifter. Det er ikke et ukendt fænomen i lejelovgivningen, at udlejeren ikke selv vælger, hvem en lejlighed skal udlejes til. Jeg kan nævne lejelovens regler om bytte, som giver lejerne ret til at bytte sin bolig med en anden lejers bolig. Som jeg forstår tilbagemeldingerne fra ejendomsbranchen, er branchen villig til at yde et bidrag til opfyldelsen af målet om blandede boligområder. Med forslaget får de mulighed for at aftale deres bidrag sammen med kommunen.
Kommentar:  Fru Marlene Harpsøe måtte være optaget af noget andet vigtigt arbejde nede ved sin pult, da hun ikke havde overskud til at høre efter, hvad jeg stod og sagde i ordførertalen. Jeg sagde netop, at vi ser positivt på at kunne bruge de her penge på en anden måde. Det betyder, at pengene kan bruges på området, men jeg anerkendte jo netop – også med mit praktiske kendskab til, hvordan lærlingenes liv er – at der ikke er en situation i dag, hvor det bliver brugt offensivt til at fastholde de unge. For mange lærlinge eller elever er det noget, der først går op for dem, den dag de får pengene. Det var netop noget, jeg anerkendte i ordførertalen. Derfor foreslog jeg, at man kunne bruge pengene på en anden måde, at man offensivt kunne bruge dem til aktiviteter, der kunne fastholde unge i erhvervsuddannelserne. Så svaret er, at pengene vil komme tilbage på bordet, men at vi kunne bruge dem til andre typer aktiviteter end at udbetale en bonuscheck. Jeg håber, at det var klart nok den her gang.

Svar:  Det var måske en lidt fræk måde at svare på fra ordførerens side, vil jeg nok sige, for jeg har aldeles gode ører, så jeg har også hørt, hvad ordføreren har sagt. Men jeg kan så spørge, om ordføreren fra Socialistisk Folkeparti har hørt, hvad jeg sagde i min ordførertale, som jeg holdt lige før, hvor jeg netop var inde på, at en afskaffelse af bonusordningen er med til at finansiere, at flere unge kan tage en uddannelse. Er det noget, som man godt vil anerkende fra Socialistisk Folkepartis side, altså at det rent faktisk er nogle midler, man finder her, som man omprioriterer til blandt andet sundhed, blandt andet svage grupper, og at der altså også er en hel del unge, som nu kan komme i uddannelse?
Kommentar:  Som det vil være ministeren bekendt, var den tidligere SR-regering jo også meget optaget af afgifter og satte en række afgifts- og tilskudsanalyser i gang, hvilket er noget af det, som regeringen tydeligvis har brugt som udgangspunkt. Men blot fordi man laver en analyse af afgifts- og tilskudsområdet, skal det jo ikke nødvendigvis være sådan, at man bruger en stor del af råderummet på det. Der vil jo også være en række tiltag, som kan laves neutralt. Og jeg undrer mig bare over, at regeringen lægger op til at bruge dobbelt så meget på afgiftslettelser, som man bruger på at lave grønne investeringer.

Svar:  Jamen det er da helt rigtigt, at den tidligere regering en gang imellem gjorde nogle kloge ting. Altså, der er et ordsprog om blinde høner og korn; det skal jeg ikke gentage her. Men den tidligere regering gjorde det klogt ved at igangsætte en analyse af afgifterne. For de nuværende afgifter i energisektoren spænder ben for noget af det, vi gerne vil. Vi vil gerne bruge el til opvarmning i stedet for at bruge naturgas eller kul. Vi vil gerne bruge overskudsvarme i stedet for at lukke det ud til fuglene. Men i dag er det afgifter, der spænder ben for det. Noget af det, vi kan gøre for at få mere vedvarende energi og genbruge den energi, der er produceret, er at sætte afgifterne nederst Og derfor er det begge dele: både mere produktion, men også kloge afgifter.
Kommentar:  For det første vil jeg gerne give den anerkendelse, som spørgeren selv rækker ud efter. Det er rigtigt, at det er spørgeren, der i et samråd i første omgang og efterfølgende med skriftlige spørgsmål i hvert fald har gjort mig opmærksom på det her problem. Det er rigtigt, at det blandt andet er i forlængelse af det, at jeg nu beder Rigsadvokaten om en redegørelse for, hvordan det så ser ud. Og det rækker hen til det andet, som spørgeren spørger om, nemlig hvad det er for nogle forbrydelser, hvor det her finder sted, og hvordan det foregår. Det synes jeg er relevante spørgsmål, som vi skal have svar på, før vi forholder os til, hvad der skal gøres. Så var der en masse andre spørgsmål i spørgerens bemærkninger, som jeg håber jeg får lejlighed til at vende tilbage til.

Svar:  Men så vil jeg først og fremmest kvittere for, at justitsministeren har sat noget i værk. For det er jo udfordrende for, kan man sige, både offeret, men også os politikere, at vi ikke kan få svar på, hvad det er for nogle gerningsmænd, der får rabat, og hvad det er for nogle sager. Det, jeg hører, er, at allerede når man afsiger dom, siger man, at her bliver man nødt til at give en rabat, fordi der simpelt hen har været for lang sagsbehandlingstid. Og det er jo hverken rimeligt for offeret eller rimeligt for samfundet i forhold til den retsfølelse, man gerne skal have, når det gælder vores straffesager.
Kommentar:  Nu var de tal jo rigtige, da vi brugte dem. Jo, det var de. Det er jo rigtigt, som statsministeren siger, at vi takket være de aftaler, vi har lavet sammen, har forbedret situationen lidt, så der er en gevinst på 1.000 kroner, hvis man får et job med en løn i størrelsesordenen 16.000-17.000 kroner De 1.000 kroner bliver så i øvrigt ved med at være der. Om man tjener 17.000 kroner, 18.000 kroner, 19.000 kroner, 20.000 kroner, 21.000 kroner, 22.000 kroner, 23.000 kroner og deropad, bliver gevinsten ved med at være den samme. Skal man op og have en gevinst på for eksempel 1.500 kroner, skal man op og tjene et beløb i størrelsesordenen 35.000-36.000 kroner Det, jeg nu bare spurgte om, var, at nu udtrykker statsministeren den her glæde ved, at der er en gevinst på 1.000 kroner Det svarer altså til 6 kroner i timen. Derfor spørger jeg bare igen: Synes statsministeren, at en gevinst på 6 kroner i timen ved at komme i beskæftigelse frem for at være på kontanthjælp er en tilstrækkelig stor gevinst?

Svar:  Nu har herre Lars Løkke Rasmussen og jeg flere gange taget en debat om, hvad der er mange penge i en familie, hvor økonomien måske er lidt stram. Og vi har i hvert fald fået slået fast, at herre Lars Løkke Rasmussen ikke synes, det er en gevinst, hvis man tjener 2.000 kroner mere om måneden. Så er det ikke en gevinst. Nu kan jeg forstå, at herre Lars Løkke Rasmussen heller ikke synes, at en gevinst på 1.000 kroner mere om måneden i en familie, som ellers har været på kontanthjælp, er værd at snakke om. Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvad der er et stort eller lille beløb, men det, vi har snakket om, er, om det kan betale sig at arbejde. Svaret er ja. Man skal tjene lidt over 16.000 kroner – det svarer til, hvad man på en helt almindelig overenskomst får, hvis man er HK-ansat i en butik – så kan det betale sig at arbejde. Det ville klæde Venstre, hvis man sagde, at man har taget fejl, at beløbet på 35.000 kroner er forkert, og at det er de 16.200 kroner, der er det rigtige tal. Det ville være rigtig godt, og så kunne man håbe på i fremtiden, at Venstre har et lidt mindre afslappet forhold til, hvordan man bruger tallene. Det trænger vi til. Ud over det synes jeg, at det er væsentligt at diskutere det her, som Venstre rejser. Det undrer mig også meget. Alt sammen afspejler jo, at vi ikke har nogen forklaring fra Venstre om, hvad de egentlig ønsker, så nu siger Venstre, at det også er et problem, at man ikke får en øget indtægt ved at tjene henholdsvis 17.000 kroner, 18.000 kroner, 20.000 kroner, som herre Lars Løkke Rasmussen sagde. Betyder det, at Venstre nu er imod ægtefælleafhængigheden i kontanthjælpssystemet, for det er dybest set det, der gør, at man skal tjene meget mere for at få en gevinst? Derfor kunne jeg også godt tænke mig at få at vide, om Venstre er imod ægtefælleafhængigheden i kontanthjælpssystemet, for så snakker vi på en helt anden måde, end vi har gjort hidtil, men jeg har bare forstået, at Venstre egentlig synes, at det er fint nok, at man skal forsørge hinanden i ægteskabet. Det vil jeg da gerne have Venstres svar på.
Kommentar:  Jeg er ked af at måtte skuffe herre Per Dalgaard. Det er altså ikke helt rigtigt fortolket. For det første er det jo ikke billigt at bygge et nyt kulkraftværk. For det andet er det ikke, fordi vi er fuldstændig forgabt i at hælde alt, hvad der gror på markerne, ned i en kedel og brænde det af. Det ved herre Per Dalgaard egentlig også godt. Vi har det sådan, at vi rigtig gerne vil lave det gode miks af vedvarende energikilder, det vil sige med vind som nummer et, med biomasse og biogas som nummer to indtil videre, og så vil vi gerne bruge solvarme, varmt vand fra undergrunden, og hvad vi ellers måtte kunne udvikle undervejs. Det vil vi gerne gøre i form af et miks, som vi også siger der skal være god samfundsøkonomi i.

Svar:  Inden jeg gik herned, så jeg lige en pie chart, en udskåret lagkagefigur, i forbindelse med hvad man i Europa vil gøre for at forsyne Europa med energi, og af den fremgik det faktisk, at man vil bygge en del nye kulfyrede kraft-varme-værker. Er det så, fordi man ude i Europa er dummere, end vi er, fordi de ikke har forstand på det, og fordi de simpelt hen ikke ved, hvad de gør, eller hvad skyldes det?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 97 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Ministeren nævner, at det er nogle svære dilemmaer. Det er ikke bare dilemmaer; det er faktisk konkrete vilkår, som nogle psykisk sårbare og deres familie oplever i hverdagen. Og de frygter netop, hvad konsekvenserne vil være af det her loft. Men Bedre Psykiatri og SIND, som jo om nogen har fingeren på pulsen i forhold til de her mennesker, siger det meget klart og tydeligt: at det her loft ikke er et effektivt middel til at øge beskæftigelsen blandt den her gruppe. Jeg vil bare lige høre: Er ministeren enig i det? Og hvad kan vi i så fald gøre for at undgå den her negative spiral ved at presse dem ind i et arbejde, som egentlig ikke gør dem mere arbejdsparate, men tværtimod stresser dem endnu mere og også påvirker de pårørende, altså familien. Har ministeren nogle helt konkrete tiltag til, hvormed vi kan hindre det her?

Svar:  Loftet løser ingen helbredsmæssige problemer. Loftet skaber kun et incitament til, at det kan betale sig at arbejde, hvis man har en arbejdskapacitet. Og så er loftet altså respektfuldt i forhold til de titusindvis af mennesker, som arbejder til en overenskomstmæssig løn i den lavere ende. For den sikrer dem en højere løn, end de mennesker, som er under offentlig forsørgelse, får i overførsel. Men loftet skal følges op af, at hele den adfærd, der har været på kontanthjælpsområdet, bliver omlagt fra kommunernes side. Det har kommunerne pligt til – ikke bare på basis af vores aftale om kontanthjælpsloftet, men også på basis af en opfølgning på kontanthjælpsreformen. Det er aftaleparterne bag loftet enige om at følge meget tæt, og fra Beskæftigelsesministeriets side gør vi meget for at følge og støtte de kommuner, hvor der viser sig at være problemer.
Kommentar:  Men det er jo stadig væk lidt voldsomt for et parti, der endda har taget ordet borgerlig ind i sit navn, at stå og sige, at man til et menneske, som staten ikke engang har fundet så vægtige beviser over for, at man har villet lave en sag ved domstolen, skal sige: I dit tilfælde bevarer vi nogle særlige oplysninger om dig, som vi ikke engang kan garantere at vi kan opbevare på en sikker måde. Det er da en utryghed for borgeren, som jeg synes at Nye Borgerlige og fru Pernille Vermund er med til at skabe. Jeg har slet ikke forstået, at det parti, som fru Vermund har skabt, var et parti, der var så statsbegejstret og så ligeglad med det enkelte individ.

Svar:  Tak. Altså, at blive kaldt »statsbegejstret« som borgerlig kalder jo på en tur mere på talerstolen. Når vi bakker op om det her forslag, er det jo, fordi vi har set et væld af sager, hvor man ikke i første omgang har fundet en forbryder, sager, som kan være yderst komplicerede og også meget graverende, og hvor der, hvis ikke der er rejst tiltale, men en person udelukkende er sigtet, jo så kan ligge et fingeraftryk, som betyder, at man, når man når længere frem i tiden, hvor den teknologiske udvikling måske har betydning for, at en grov, grov forbrydelse kan opklares, så rent faktisk kan fange forbryderen, måske til og med i stedet for en, som i første omgang enten er hængt ud eller til og med dømt som i tilfældet, som DF nævner i dag, altså at man finder den rette gerningsmand. Det må da være vigtigt i ethvert samfund, ethvert retssamfund og for ethvert retskaffent menneske.
Kommentar:  350.000 kroner er nu også en pæn indkomst, synes jeg. Men lad nu bare det ligge, og lad mig så spørge helt værdineutralt: Var det en garanti for, at SF helt sikkert ikke vil stemme for den her ordning, hvis den ender med at blive finansieret af nedskæringer på asylområdet og nedskæringer i ulandsbistanden?

Svar:  Jamen SF kommer i modsætning til De Radikale hverken til at stemme for, at børn ikke må blive familiesammenført med deres familier i 1 år, eller for nedskæringer på ulandsbistanden. Ingen af de ting kommer SF i modsætning til De Radikale til at stemme for.
Kommentar:  Nu skal man jo efter min opfattelse forsøge at tale sig ind på hinanden og ikke fra hinanden. Men jeg synes alligevel lige, jeg vil tage fat i en lille ting, ministeren sagde, nemlig at den her vejledning skal være så generel, at den gælder alle områder. Så mener jeg, at vi meget nemt risikerer at havne i den suppedas, vi er i nu, hvor store virksomheder, der gerne vil gå foran, kan være i stand til det, fordi de har manpower, om jeg så må sige, til at komme rundt og få undersøgt ting til bunds, mens mindre virksomheder, som måske vil leve op til præcis de samme ting eller måske i virkeligheden gå videre, har meget ringe muligheder for at gøre det, fordi de ikke har ressourcerne til det. Derfor har de jo brug for mere end nogle generelle, overordnede stykker papir. Så jeg vil gerne høre ministeren endnu en gang: Hvor langt er man med de her overvejelser? Gør man sig også de overvejelser om de små virksomheders muligheder?

Svar:  Jeg vil sige til fru Pernille Frahm, at grunden til, at jeg understregede generel karakter, ikke var for at sige, at vi nu bare laver nogle overordnede principper; det var sådan set for at sige, at jeg tror, der er mange virksomheder, der ud over at ville have vejledning om at undgå at investere i klyngevåben også gerne vil have en vejledning, der handler om mere generelle spørgsmål vedrørende ansvarlige investeringer. Så det var i den kontekst, at det generelle skulle forstås – altså, at vi skal gå videre og hjælpe virksomhederne til at forstå, at ansvarlige investeringer er vejen frem. Og vi har jo tænkt os i det arbejde, der pågår her i foråret, at inddrage FN's egen organisation i det, fordi de har udarbejdet principper for ansvarlige investeringer, og de så kan være med til, om man så må sige, at definere, hvad det er for ting, der skal lægges vægt på. Rådet for Samfundsansvar skal hjælpe med at komme med flere anbefalinger til danske virksomheder og investorer. Derudover kan man sige, at der allerede, blandt andet qua den debat, DanWatch har skabt, har vist sig at være en bølge i den rigtige retning. Hvis vi ser på det, som tallene er lige nu, viser de etiske investeringer, der er fra forsikring og pension, faktisk, at 79 procent af pensionsinstitutterne har retningslinjer for ansvarlige investeringer. Og tilslutningen til FN's principper for ansvarlige investeringer er meget kraftig; antallet af investorer, der har tilsluttet sig, er steget fra 4 til 21 på godt 20 måneder. Det synes jeg faktisk er ganske udmærket. Så det går i den rigtige retning, men jeg tror, ligesom fru Pernille Frahm, at det, der mangler nu, er de små og mellemstore virksomheder – og at få de sidste store med – og det tror jeg vi blandt andet gør ved at få lavet en god vejledning.
Kommentar:  Jamen jeg vil bare gentage det, som jeg sagde før, nemlig at lige præcis regler om supplerende dagpenge og arbejdsløshedsforsikring hører under beskæftigelsesministeren. Men jeg vil give herre Bjarne Laustsen det tilsagn, at jeg som ansvarlig minister følger det, for jeg har fuldstændig den samme interesse som herre Bjarne Laustsen i, at vi har så godt et beredskab som muligt, og at vi inddrager frivillige, herunder deltidsbrandmænd. De er en vigtig del af vores beredskab, og derfor er det noget, jeg vil følge for at sørge for at så få eller helst ingen kommer i klemme. Det er også det, der er en af konditionerne i bemærkningerne til det udvalgsarbejde, som regeringen har haft iværksat op mod de her finanslovforhandlinger, og som udmøntede sig i 2 million kroner til at imødegå den her problemstilling.

Svar:  Det er en forlængelse: Er ministeren enig i, at deltidsbrandmændenes problem let og elegant kan løses ved at give vederlag i stedet for løn, og at det også på den baggrund vil være lettere at fastholde og tiltrække frivillige og deltidsbrandmænd til beredskabet?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 73 (S, V, RV, SF og KF), imod stemte 16 (DF, NB, LA, ALT, Susanne Zimmer (UFG) og Uffe Elbæk (UFG)), hverken for eller imod stemte 7 (EL). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Der er stillet forslag om, at lovforslaget henvises til fornyet udvalgsbehandling, og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Det er jo rigtigt, at vi er med i aftalen, og der står faktisk ret tydeligt i aftalen, at vi som politiske partier i aftalekredsen skal tage stilling til, om det skal stige eller ej. Grunden til, at vi endte på det kompromis, var, at der var nogle, der syntes, at det skulle være 200.000 kr.; vi syntes, det skulle være 50.000 kroner – i øvrigt i enighed med blandt andet fagbevægelsen. Det var, fordi vi sagde, at efter et år kunne vi evaluere på det og spørge, om der så var behov for, at det skulle stige eller ej. Det er en meget begrænset evaluering, der er kommet, og den evaluering af det, der så er kommet, viser ikke, at der har været nogen effekt af det. Så jeg kan virkelig ikke se, hvorfor man så skulle hæve det. Hvis det er, fordi man synes, det har været der for kort tid, kunne man da lade det køre 1 år mere eller 2 år mere, før man hævede det, fordi man så trods alt fik noget mere evidens for, hvordan det så har virket. Jeg synes, det er for hurtigt, man vælger at sige, at bare fordi vi ikke rigtig har en ordentlig evaluering, skal det bare stige. Så burde vi da omvendt vente, til vi så havde en ordentlig evaluering, og det synes jeg ikke vi har fået endnu.

Svar:  Det, jeg også hører ordføreren sige, er, at netop fordi der ikke har været indkaldt til drøftelser, og fordi det her ikke har været aftalt, inden vi står her i salen og diskuterer det, så er det, at Dansk Folkeparti vælger at trække støtten til sin egen aftale. Kan ordføreren bekræfte det?