kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Men nu er det jo set før, at hvis der er en mulighed i lovgivningen for, at man kan vejlede om nogle ting, så er det ikke altid, at der bliver gjort lige præcis det. Hvis det er sådan, at der i lovgivningen står, at i nogle situationer skal man altså vejlede, og at der, hvis man rent faktisk også får et resultat ud af det, så er en økonomisk bonus for, at man har gjort sit arbejde godt nok, så er man måske lidt mere obs på de opgaver, som man rent faktisk har ude lokalt. Det har vi jo også set hos kommuner såvel som så mange andre i samfundet at det altså gør. Så igen vil jeg bare gerne spørge, hvordan det kan være, at Socialdemokratiet på den ene side står og siger, at det sådan set er en meget fornuftig ordning, men på den ene side vil fjerne de økonomiske incitamenter og den vejledningspligt, der er, til at sikre, at ordningen rent faktisk også bliver benyttet. Det er jo lidt, som om man prøver at mene det hele på en gang. Kan den socialdemokratiske ordfører trods alt ikke se pointen i det, jeg siger?

Svar:  Altså, nu har jeg den tilgang til det offentlige system – og det tror jeg at de fleste Socialdemokrater har – der går ud på, at vi faktisk stoler på, at dem, der arbejder derude, hvor lovgivningen skal håndhæves, også følger de love, som der er, og dermed også de paragraffer, der handler om, at man skal vejlede om mulighederne for repatriering. Jeg har ikke nogen tro på, at der er nogen som helst forskel på, om der er en bonusordning eller ej. Men jeg kan næsten forstå, at herre Martin Henriksen er bedre oplyst, og det kunne da selvfølgelig så være interessant, hvis der var mulighed for at få de detaljerede oplysninger, som herre Martin Henriksen er i besiddelse af.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. ( Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde ). For stemte 53 (S, RV, SF, EL, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), imod stemte 39 (V, DF, KF og LA), hverken for eller imod stemte 3 (NB). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 107 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg er enig i, at det er tid til handling. Den har vi jo ikke set meget af de sidste par år, hvor vi desværre har været vidne til en række af meget, meget tragiske dødsfald på vores bosteder. Derfor kan jeg også godt forstå, at de faglige organisationer som et af deres budskaber til os som ministre i går sagde: Nu skal I ikke igangsætte flere analyser og mere snak. Nu skal vi diskutere konkrete løsningsmodeller. Det var det, vi gjorde på et godt og konstruktivt møde i går, hvor også fagforbundene på en række områder ikke har alle svarene, men selv er med til at rejse en række spørgsmål, som vi i fællesskab skal have fundet svarene på. Det skal vi gøre sammen med dem, der også har ansvaret: kommunerne, regionerne. Så kan det godt være, at spørgeren ikke har hørt nogen påstå, at der er lette løsninger. Det påstår jeg i hvert fald ikke. Men til gengæld må jeg jo forstå, at der er nogle, der tror, at der er lette løsninger, siden man i dag med den foregående spørger også har kunnet sidde og kritisere indenrigs- og socialministeren for, hvorfor der ikke er sket noget mere noget hurtigere. Man kunne stille spørgsmålet tilbage og sige: Hvorfor er der ikke sket noget de 4 år, hvor Socialdemokraterne havde regeringsansvaret?

Svar:  Jeg vil da gerne have, at ministeren uddyber, måske i et skriftligt svar, hvem det er, der har sagt, at der findes lette løsninger på det her område. Jeg vil også sige, at nu var det jo ikke socialdemokratiske ministre, der i går havde et møde med de faglige organisationer, men det var social- og indenrigsministeren, og det var den minister, jeg nu taler med, nemlig sundhedsministeren, og vi ved, at der er et problem med hensyn til socialpsykiatrien, som er under det ene ressortområde, og behandlingspsykiatrien eller hospitalspsykiatrien, som er under sundhedsministerens område. Jeg tænker på: Kunne man i stedet for alle de her møder ikke få lidt handling fra regeringen?
Kommentar:  Tre gange har man brudt skattestoppet, siger skatteministeren og nævner positivt de tre gange. Og så glemmer man lige nogle af de andre gange: I alt 285 gange har man brudt skattestoppet. For eksempel blev kirkeskatten ikke nævnt. Skattestoppet er jo defineret, som at ingen procentsats må reguleres. Men er skatteministeren ikke enig med mig i, at man, hvis man laver en gennemsnitsberegning, kan se, at kirkeskatten for eksempel er hævet fra 0,86 procent til 0,89 pct.? Det er jo endnu et brud på skattestoppet. Det, som skatteministeren svarer her, er jo, at han har set herre Mike Legarth i Deadline den 28. april, og det var vel at mærke, dagen efter at vi havde haft et samråd i Folketingets Skatteudvalg. Altså, efter at skatteministeren har været på banen og argumenteret for Venstres holdning til skattestoppet, går den konservative ordfører ud og siger det, der er citeret i spørgsmålet. Men herre Mike Legarth fra De Konservative siger også noget andet, nemlig at den der jomfruelighed og den der definition, som man fremsatte i 2001, er forældet. Det siger herre Mike Legarth på nationalt tv, dagen efter at vi har været i samråd med skatteministeren, og så kan man da ikke sådan rigtig længere som samlet regering gå til valg på, at man har et skattestop. Når finansordføreren fra De Konservative står og underkender regeringens skattestop, kan Venstre – efter 285 overtrædelser af skattestoppet – da heller ikke længere bryste sig af, at man skaber den der tryghed, som man påstår, over for vælgerne, over for borgerne, ved at man ikke vil overtræde skattestoppet. Anders Fogh Rasmussen har erkendt det, statsministeren har erkendt det. Det er overtrådt mange gange. Så spørgsmålet er: Er der splid mellem Venstre og Konservative her, siden den konservative ordfører kan få lov til at sige sådan noget på nationalt tv med, at man ikke længere synes, at den der jomfruelighed ved skattestoppet skal stå til troende?

Svar:  Ja, det er nok bedst, at det er ham, der får ordet. Igen: Jeg kan afvise det tal, altså at vi brudt skattestoppet 285 gange. Det er ikke korrekt, og det ved herre Thomas Jensen udmærket godt, når han går ind og laver en mere grundig analyse af, hvad det egentlig er, der har været baggrundene for, at der for eksempel har været stigninger på energiområdet – det kan have været EU-beslutninger – og vi fører så pengene tilbage til borgerne, i fuld overensstemmelse med skattestoppet. Men altså, lad os nu være rimelige over for den konservative skatteordfører, for det, der ikke var skygge af tvivl om i den udsendelse, var, at der var et forsvar for skattestoppet, og at De Konservative ligesom Venstre og dermed også hele regeringen synes, at det er en god tilgang til skattepolitikken, fordi det giver tryghed for borgerne. Så kan herre Thomas Jensen jo finde lup og saks frem og ud af så langt et interview prøve at få herre Mike Legarth til at fremstå, som om han har planer om at bryde skattestoppet. Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg kan i hvert fald slå fast, at regeringens politik er, at vi vil fortsætte skattestoppet, og at vi også har sikret, at vi kan have en sund økonomi frem til 2020 uden at skulle sætte skatter og afgifter op.
Kommentar:  Dette beslutningsforslag er et borgerforslag. Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Afstemningen er slut. For stemte 0, imod stemte 55 (S, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 44 (DF, EL, ALT, RV og SF). Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Jamen hvis det står i aftalen, skal det selvfølgelig ske. Men jeg forstår det sådan, at kataloget jævnligt opdateres. Men så skal man åbenbart ved hver opdatering også lige sende det nugældende katalog til aftaleparterne, hvis den tolkning af aftalen, som herre Kaare Dybvad fremlægger, er korrekt. Og hvis det er korrekt, skal det da gøres – det er helt sikkert.

Svar:  Jeg vil lige for en sikkerheds skyld citere fra side 8, den sidste side i aftalen fra 2014, hvor der står, og jeg citerer: På den baggrund er parterne enige om at opdatere værktøjskassen i lyset af den indgåede boligaftale. Den opdaterede værktøjskasse forelægges aftaleparterne. Citat slut. Det er jo ikke, fordi jeg vil køre rundt i det her, men jeg synes nu alligevel, at boligområdet fortjener en vis opmærksomhed. Man må nok som boligpolitiker eller en person, der arbejder med boligpolitik, føle sig lidt forsømt og lidt som stedsønnen i familien, når man ikke engang får opdateringerne og man ikke bliver indkaldt til forhandlingen om den her aftale, som skulle have været i efteråret. Og det her er så en del af det. Men jeg ser frem til, at ministeren gør noget ved sagen.
Kommentar:  Jeg er meget uenig, fordi den store forskel i forhold til den gamle multimedieskat – som jeg i øvrigt heller ikke synes var god, så jeg er glad for, at den blev afskaffet, og det her er jo et skridt frem og to tilbage – er, at det er en skat på fremtidens teknologi. Det svarer jo til, at man for 10 år siden lagde en skat på en bærbar computer og ikke en stationær computer. Nu lægger man en skat på en smartphone, men ikke på en almindelig computer. Der er også den forskel, som måske virker lidt tåbelig for mange mennesker: En iPhone bliver beskattet, men en iPad bliver ikke. Det virker ganske unaturligt, hvorfor det lige præcis er smartphones, som er et arbejdsredskab for rigtig mange, som øger mobiliteten på arbejdsmarkedet, fordi man kan arbejde, mens man sidder i et sommerhus, er på besøg hos moster eller sidder i et tog på vej til arbejde. Det gør, at der bliver en bedre mobilitet, og der undrer det mig jo meget, at man nu bruger den her skatteskrue til at få så mange penge i kassen, som alene bare er en ekstra skat på arbejde. Jeg nævnte ikke noget i første runde, fordi tiden var gået, at i stedet for at indbringe 75 million kroner som planlagt indbringer det her jo næsten 0,5 milliard kroner Om ikke andet kunne man da i hvert fald sætte beskatningen ned, så man rammer det, der var intentionen med lovforslaget

Svar:  Jeg synes, at det ville være et problem, hvis det her blev en forhindring for, at man faktisk brugte den her ordning. Men det er det jo ikke. Det er jo faktisk blevet en succes, fordi der er mange virksomheder, der bruger den, når de tilbyder medarbejderne den her frie telefon, og så bliver man så beskattet af den. Det har da mange fordele både for virksomhederne og for medarbejderne, og det er ikke noget, som man i SKAT opfatter som det store problem – helt anderledes end multimedieskatten, det kan jeg garantere for, der var meget store protester imod det og meget store vanskeligheder med det. Det var også svært at administrere. Det her er langt mindre vanskeligt at administrere. Det opleves faktisk som en ganske fair ordning.
Kommentar:  Undskyld, jeg har lige lidt problemer. Vil spørgeren gentage spørgsmålet?

Svar:  Når statsministeren i sin nytårstale siger, at vi skal afvikle ghettoerne ved at bryde betonen op og rive bygninger ned, kan ministeren så bekræfte, at det allerede er en mulighed, som boligselskaberne gør brug af i dag?
Kommentar:  Det sidste sagde jeg faktisk i mit indlæg, nemlig at der selvfølgelig, hvis man har en virksomhed, der mangler en ansat og ikke kan få vedkommende, kommer til at mangle en beskæftiget; det er jo klart. Men det var det omvendte, nemlig: Hvordan kan det, at der står en ledig, få en arbejdsgiver til at oprette en arbejdsplads, som vedkommende ellers ikke ville have oprettet? Det er det rene hokuspokus, og det er derfor, jeg anklager Det Radikale Venstre for at være ude i noget hokuspokus og sige, at bare man fjerner efterlønnen og halverer dagpengeperioden, er der nogle flere, der er til rådighed for at arbejde, hvad jeg nu ikke tror på vil ske, for folk bliver så bare arbejdsløse i stedet for at gå på efterløn. Og at det skaber flere arbejdspladser, at der kommer flere, der siger, at de vil arbejde, eksisterer ikke i virkelighedens verden. Der er ingen arbejdsgivere, der tænker sådan. De opretter en arbejdsplads, hvis de har noget, som de kan producere og sælge.

Svar:  Jeg vil holde herre Frank Aaen fast på det første, han sagde, nemlig at bekræfte, at det er sådan, at det, hvis ikke der er medarbejdere til rådighed for virksomhederne, går ud over væksten og dermed beskæftigelsen, fordi man så ikke får beskæftiget så mange. Det skaber altså med andre ord arbejdspladser og medarbejdere, fordi det skaber vækst at ansætte nye medarbejdere. Så vil jeg gerne spørge herre Frank Aaen, om det er sådan, at man fra Enhedslistens side ikke deler vurderingen af, at vi, når de store årgange går på pension, får et underskud af arbejdskraft på arbejdsmarkedet. Det er jo helt simpelt, og det må man forholde sig til. Jeg er fuldstændig enig med herre Frank Aaen i, at vi skal undgå udstødelse, og det er jo også derfor, vi i velfærdsforliget har lavet en forebyggelsesfond. Og det er jo derfor, vi synes, det er dumt at have en efterlønsordning, hvor vi godt ved, at man, når der er prikkerunde, så prikker dem, der er 60, så de kan gå på efterløn, fordi det ikke er så synd for dem. Problemet er jo, at arbejdskraften, når det vender igen og der bliver brug for den – hvad alle ved der gør – så ikke er til rådighed, fordi den så er gået på permanent forsørgelse, på efterløn, og det er jo det, der skaber problemerne. Men er det ikke rigtigt, vil jeg spørge herre Frank Aaen, at vi kommer til at mangle arbejdskraft, eller tager alle de, der beskæftiger sig med demografi i det her land, fejl.
Kommentar:  Nu vil jeg da gerne indrømme, at der ikke er lavet om på svarfristerne, siden jeg overtog ministerposten, og jeg mener faktisk, at der er en god logik bag den såkaldte kanalstrategi, som SKAT har udarbejdet. Den handler, som jeg også redegjorde for, om, at flest mulige svar skal kunne findes selvhjulpet via www.skat.dk. Derefter satser SKAT på at kunne besvare flest mulige henvendelser telefonisk og derefter henvises så til skriftlig henvendelse, hvor langt de fleste besvares inden for 5 hverdage, fordi der er tale om generelle henvendelser, hvorimod sager af meget kompliceret karakter naturligvis også kræver længere sagsbehandlingstid, nemlig op til 3 måneder.

Svar:  Nu har jeg ikke spurgt til kanalstrategien, vil jeg sige til skatteministeren. Jeg har spurgt, om skatteministeren virkelig mener, det er god service, at alle de små og mellemstore virksomheder, som mailer til SKAT, får et autosvar, der siger: Du kan forvente svar inden for 65 dage. Det betyder jo, at de små og mellemstore virksomheder ikke er klar over, hvornår de får svar. Og er det virkelig god service, at man får at vide: Du kan forvente at høre fra os inden for 2 måneder. Ja eller nej?
Kommentar:  Har Enhedslisten fået foretaget nogen samlede samfundsøkonomiske beregninger af konsekvenserne af det, altså hvad det så at sige koster, hvis man reducerer produktionen så meget, som der er tale om her, samt iværksætter de andre tiltag, som så øger regningen oven i det? Og hvor stor en andel af det vil man så stille som krav, hvis man nu skulle komme i den position at kunne det efter valget?

Svar:  Jamen vi har en klimaplan, som der er blevet regnet på, både CO 2 -mæssigt og økonomisk, og den hænger rigtig fint sammen. Og jeg tror sådan set, at der er mange plusser ved at reducere landbrugsarealet. Vi står blandt andet over for, at man skal overholde et vandrammedirektiv. Det ønsker Venstre så ikke og regeringen heller ikke, men det er jo noget, som vi sådan set er nødt til i forhold til vores internationale forpligtelser. Og det kan vi nemmere komme frem til, hvis det er sådan, at vi reducerer vores animalske produktion og reducerer vores landbrugsareal. Så tingene hænger jo sammen. Hvis man reducerer den animalske produktion, er der nogle direktiver, man har nemmere ved at overholde.
Kommentar:  Nej, og det var det, jeg prøvede at sige jeg sådan set er enig med spørgeren i. Der skal være en overskuelighed i den tid, man med rimelighed kan forvente at skulle vente. Men det her er jo ikke én sag. Det var derfor jeg startede med at skitsere, at der altså er tale om tre forskellige sager, der jo også har en kompleksitet. Derfor skal sagsbehandlingstiden stadig væk være rimelig, uanset hvilken type svar man får. Men for mig er der altså også noget i det her med, at det ofte kan være vigtigere at få det rigtige svar end det hurtige svar, fordi det hurtige svar i mange tilfælde vil være en blank afvisning, hvis man er i tvivl. Jeg vil egentlig hellere have, at tvivlen kommer sådan et projekt til gode.

Svar:  Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren beroligede Dansk Folkeparti en lille smule ved så i det mindste at udtrykke, at den her sag på en eller anden måde snart får sin afgørelse, og at man vil gøre noget for at sikre, at vi ikke ser sådanne sager i fremtiden. Jeg kunne godt tænke mig en tilkendegivelse af, at man ved sådan en kompleks problemstilling her ikke vil lade borgeren og i det her tilfælde investorgruppen stå med det endelige ansvar for at skulle kunne løfte så tung en sagsbehandlingsbyrde, som det har vist sig at være. Det kunne jeg godt tænke mig ministeren siger et par positive ord om.
Kommentar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (SF), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg), om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Delingen af lovforslaget er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslagene går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Tak for det. Nu er det jo sådan, at embedsmænd skal forvalte ud fra det gældende regelsæt og den gældende lovgivning, og medmindre andet bliver påvist, har jeg tillid til, at det faktisk sker. Men i sagen med Nyborg Slot er det jo en restaurering, som under alle omstændigheder er nødvendig, fordi der er meget store problemer med bygningen, både i forhold til stabilitet, men også i forhold til råd og svamp. For at formidle det her middelalderlige borganlægs betydning opføres der så nogle nye bygninger, så man kan forstå det oprindelige firefløjede anlæg. Og for at kongefløjen kan blive oplevet så autentisk som muligt, placeres formidling og publikumsfaciliteter i de nye bygninger. Men det, der er væsentligt at understrege her, er jo faktisk, at bygningen ganske vist bliver placeret oven på et fredet fortidsminde, men samtidig ødelægger man ikke noget. Der er foretaget mange sonderende undersøgelser af det nye byggeri, og man tager også hensyn til beskyttelsen af kulturarven, selv om man nu bygger nyt. Der bygges ikke direkte oven på de gamle mure, fordi der pælefunderes imellem dem. Så den nye bygning er sådan set løftet fri af ruinresterne, og den del af det synes jeg er meget væsentlig at have med her. Så synes jeg i øvrigt, man skal passe meget på med at sammenligne så forskellige sager som de her, selv om jeg naturligvis er enig med spørgeren i, at forvaltningspraksis jo skal være gennemskuelig og forståelig.

Svar:  Det er jo et fantastisk projekt, som er i gang omkring Nyborg Slot. To fonde skyder 200 million kroner ind, kommuner og stat cirka 80 million kroner Så er der også lidt fra andre steder, så sammenlagt kan man sikre Nyborg Slot en gennemgående renovering, og det er jo alt sammen vældig godt. Nyborg Kommune står jo også bag. Det, jeg egentlig bare hæfter mig ved, er den forskellige tilgang, der er fra Slots- og Kulturstyrelsens side. Jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor man ikke kan imødekomme Vikingeskibsmuseets anmodning om at affrede bygningen, så vi kan få en ny bygning, sådan som man også er ved at gøre omkring Nyborg Slot. Det ville være til gavn for alle.
Kommentar:  Jeg skal være den første til at beklage, at ministeren må stå og gentage sig selv, men de mange spørgsmål vidner jo om, at det er et område, altså transportproblemet, der interesserer rigtig mange mennesker og tilsyneladende også rigtig mange politikere. Tak for svaret i øvrigt. Den tidligere trafikordfører for Socialdemokratiet, herre Magnus Heunicke, har så sent som den 9. oktober udtalt: Vi skal droppe det projekt. Det er altså IC4-projektet. Det er da korrekt, at der er en rapport på vej, der som tidligere omtalt også blev bestilt af Dansk Folkeparti og den tidligere regering, og hvad den siger, ved vi ikke. Det kan være, det heri foreslås, at vi skal skrotte IC4-togene og betale den regning, der så måtte komme ud af det, men det kan ministeren af gode grunde selvfølgelig ikke svare på, men derfor kunne ministeren selvfølgelig godt have en holdning til, hvordan vi skulle løse det problem. Jeg vil også gerne høre ministerens holdning til at fremme en eventuel elektrificering. Som et lille hint til ministeren kan jeg – i hvert fald for at løse noget af problematikken – sige, at der holder en del tog, der er strandet nede på Falster i øjeblikket, dem kunne man måske forsøge at få hjem. Mit spørgsmål er egentlig: Tilsyneladende er der jo stor materielmangel i DSB, og kunne man forestille sig, at der var andre, der kunne løse opgaven? Vi har jo en udmærket operatør i det vestjyske, der hedder Arriva, de løser jo fint opgaven; der er ikke materielmangel på strækningen, og mig bekendt kører togene også til tiden.

Svar:  Jeg hører sådan set, at spørgeren og jeg har en fælles intention om, at der skal være tilstrækkeligt materiel til at befordre passagererne, og at vi har en målsætning, som allerede blev aftalt i 2009, om at elektrificere. For jeg tror, vi begge to er bekendt med, at det, at vi ikke har elektrificeret, gør, at vi materielmæssigt er i en sværere situation. Som jeg har forstået det, er det sådan, at der ikke bare holder tog og venter på at blive købt eller lejet rundtomkring i verden, det er faktisk en meget vanskelig situation. Derfor må jeg sige, at den Atkinsrapport, som er bestilt, og som er tæt på at være der, bliver lidt afgørende for det videre forløb her. Det andet, der bliver afgørende, er, om der er et Folketing, som bredt kan stå sammen om at sikre en fortsat elektrificering af banesystemet, men der er bare det at sige til det, at vi her taler om meget store beløb. Jeg vedgår mig arv og gæld, jeg synes bare desværre, der er lige rigeligt med gæld ovre i ministeriet, i hvert fald kan jeg konstatere, at der ikke ligger store summer, så man kan ikke bare gå i gang med en række af de infrastrukturprojekter, som jeg tror rigtig mange ønsker sig i Danmark.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 79 (S, V, DF, RV, KF, NB, LA og ALT), imod stemte 16 (SF, EL og Susanne Zimmer (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.