kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak. Jamen når nu EU-sporet så er dødt, fordi flygtningekommissæren jo kalder det fuldstændig urealistisk, så er det vel på tide med den bebudede enegang, som regeringen har lagt op til, og som jeg også hører fra ministeren i dag. Hvornår kan vi så forvente, at regeringen går i gang med det?

Svar:  Jeg vil sige, at jeg ikke betragter EU-sporet som dødt i det omfang, at det handler om at få omlagt asylpolitikken. Der tror jeg faktisk, at regeringen kommer til at få masser af medvind til de ambitioner, vi har om for eksempel at få afvist folk ved grænsen eller få styrket udsendelsesarbejdet. Det er på ingen måde dødt, men det er rigtigt, at vi ikke kan tilrettelægge vores strategier efter, at der i Kommissionens nye asyl- og migrationspakke kunne komme til at være et forslag om et modtagecenter, for budskabet var et andet, da jeg holdt møde med kommissæren. Det er også derfor, vi gør, hvad vi kan for at styrke samarbejdet med andre EU-lande, selvfølgelig i et håb om, at vi kan være flere EU-lande, der samarbejder omkring de her ting. For så tror jeg, det øger muligheden for at få det gennemført.
Kommentar:  Det vil føre for vidt at skulle redegøre for alle mine visioner for folkeskolen i et § 20-spørgsmål. Men jeg har heldigvis allerede været ude at fortælle om, at jeg ønsker, at folkeskolen igen skal blive folkets skole. Det vil sige, at skolen bliver et sted, hvor de mennesker, som er og arbejder i skolen, føler sig bedre tilpas, hvor børnene føler sig bedre tilpas, og hvor forældrene føler, at de kan lægge et engagement. Alle tre ting er et problem i dag. Der er for mange både lærere og pædagoger, der har mistet motivationen. Der er for mange børn, som oplever, at skoledagen er blevet for lang. Og der er mange forældre, som ikke føler, at de kan engagere sig godt nok i folkeskolen og derfor vælger den fra. Og alle de her ting er et problem. Derfor skal vi give skolen mere frihed lokalt, sådan at dem, der er i den, føler sig bedre tilpas og har lyst til at tilvælge den, både som arbejdsplads, som et sted, hvor man går i skole, og som et sted for ens børn.

Svar:  Nu har jeg jo bemærket, at ministeren har ændret retorik på rigtig mange områder, blandt andet det her med, at hun nu begynder at kalde folkeskolen for folkets skole, som om man nu har noget, man ikke har haft tidligere. Jeg synes, det er bekymrende, at vi har en minister, som ikke synes, at folkeskolen skal være førstevalget, det naturlige første valg, for forældrene, men det hænger måske sammen med, at man som minister vil øge støtten til fri- og privatskolerne, og at man så også beskærer den offentlige velfærd med op til 0,3 procent Hvordan tænker ministeren at det hænger sammen?
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (EL), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg), om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Delingen af lovforslaget i to lovforslag er vedtaget. Der stemmes derefter om det under A nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed. (Regulering af nåleakupunktur på brystkassen)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (EL), tiltrådt af et flertal (S, DF, ALT, SF og RV), eller om ændringsforslag nummer 3 af et mindretal (EL), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg)? De er vedtaget. Der stemmes derefter om det under B nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed. (Forbud mod konstruktion af en kunstig hymen (jomfruhinde))]: Der stemmes om ændringsforslag nummer 4 af et mindretal (EL), tiltrådt af et mindretal (ALT og SF). For stemte 18 (EL, ALT og SF), imod stemte 84 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 5 af et mindretal (EL), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg)? Det er vedtaget. Der er stillet forslag om, at det under A nævnte forslag henvises til fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget. Jeg foreslår, at det under B nævnte forslag går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er så også vedtaget.
Kommentar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jo, men det, der sker lige nu, er jo, at der kommer flere vestlige tropper. Det er dem, der dominerer krigsbilledet. Det er det, der genererer modstand langt ud over Taleban. Så siger man, at man vil engagere andre tropper. Men hvis det bare er tropper, der er på NATO's og USA's side, får de jo samme reaktion imod sig. Jeg vil også sige, at det er meget diskutabelt, hvor meget man kan regne med, at man kan engagere afghanske militære styrker til at forsvare NATO's og USA's interesser i Afghanistan. Det mener jeg også er et vildspor at tænke i. Det er derfor, jeg siger, at nu håber jeg – for jeg ved, at regeringen i øjeblikket drøfter en ny Afghanistanstrategi med de andre Afghanistanpartier – at man overvejer, om den her vej med bare at øge den militære indsats i regi af USA og NATO er en farbar vej, eller om man skal tænke i andre baner.

Svar:  Som situationen er nu, mener jeg, det er en farbar vej, for det drejer sig altså om at sørge for, at Taleban ikke kan vinde territorium. Og hvorfor det? Fordi hvis de kan vinde territorium, kan de altså også få banket hele territoriet tilbage til den middelalder, de vil skabe. Det vil sige, at den udvikling, som skal være med til at holde Taleban væk, forudsætter, at de moderate, de udviklingsorienterede og udviklingsvillige mennesker i Afghanistan også kan se, at Taleban ikke kommer tilbage. Så er det altså, at pigerne kommer i skole, at kvinderne får arbejde, at de tager mikrokreditlån, at de laver erhvervsarbejde, at de er med i politik. De skal jo vide, at vi ikke stikker af, eller som forsvarsminister Gates sagde, at vi ikke smider dem i svømmebassinet og går fra dem, for så tør de da ikke at gå ind i udviklingen. Så regner de med, at det sker som i 1990'erne, hvor det også er rigtigt, at der var en kolossal masse forskellige militser, og det var jo ikke Taleban alt sammen. Men det var Taleban, der kom ind fra Pakistan og slog alle de forskellige spredte militser og skabte deres orden i 1996. Den skal vi ikke gentage. For det er rigtigt, som vi går ind på i næste spørgsmål, at der er andre end Taleban – men Taleban slog jo de andre og terroriserede landet.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes nu. Vi slutter afstemningen. For stemte 100 (S, DF, V, EL, LA, RV, SF og KF), imod stemte 6 (ALT), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi over til afstemning.
Kommentar:  Jeg kan for mit vedkommende sige, at jeg er meget tilfreds med, at formanden har fundet en fair løsning. Så det er udmærket. Spørgsmål 2 – hvis det er det, jeg skal læse op – lyder som følger: Mener ministeren, at danskerne kan stole på ham, når han gentagne gange har forsikret, at han stod ved aftalen om efterlønnen, men nu bryder sine meget klare løfter?

Svar:  Ja, det mener jeg helt klart, for det, der er afgørende, er, at vi før et valg siger, hvad vi vil gøre efter et valg. Eller at vi, hvis vi vedtager noget før et valg, gør sådan, at ikrafttræden først bliver efter et valg, sådan at vælgerne har mulighed for at lave beslutningen om. Det mener jeg er essensen i politik, altså at man før et valg, og når man står i stemmeboksen, med sandsynlighed skal kunne sige: Det der vil ske i den efterfølgende periode. Derfor har vi meldt så klart ud om efterlønnen, for ingen skal være i tvivl om, at det er det valg, vi har truffet i valget mellem at skulle spare de næste mange, mange år – frem til 2060 – på grund af de ændringer, der sker i samfundet. Så vil vi hellere skaffe os et økonomisk råderum med efterlønsreformen, så vi kan opretholde kernevelfærden, i stedet for at gøre som herre Morten Bødskovs parti, der jo for eksempel nu ikke vil regulere overførselsindkomstmodtagerne på samme måde, som man hidtil har gjort, når man sætter arbejdstiden op. Så skal de lige pludselig unddrages, når de er kontanthjælpsmodtagere. Det er jo scenariet. Det er jo bare en lille begyndelse på, hvad der sker, når man ikke træffer en beslutning om at skaffe sig et økonomisk råderum. Så vil herre Morten Bødskov jo år efter år skulle stå og forklare, at nu er overførselsmodtagere jo gået glip af den her regulering.
Kommentar:  Socialdemokratiet har jo tit bakket op om ændringer på det grønne område, som også har været til gavn for den enkelte borger, og her er PSO-aftalen et glimrende eksempel, og oven i købet er det, som ministeren vil vide, et konkret tiltag, som blev udtænkt i SR-regeringens tid. Når det er sagt, må jeg bare spørge helt basalt: Kan ministeren her i Folketinget sige, at der ikke ligger nogen modeller på regeringens bord, som ville kunne opnå de samme gevinster ved at sænke afgifter, uden at det ville påvirke råderummet, altså neutrale modeller til at ændre afgifter og tilskud?

Svar:  Jeg tror, vi snakker forbi hinanden, for jeg har sådan set en målsætning, der også går på, at danskerne skal have lov til selv at beholde nogle flere af de penge, de tjener. Jeg synes, at pensionisten, at arbejdsmanden, at funktionæren, ja, selv et folketingsmedlem fra Sønderborg skal have lov til selv at beholde noget mere af det, de tjener, ved at afgiften sættes nederst Så jeg har faktisk et mål om, samtidig med at vi gør noget godt for miljøet, samtidig med at vi sørger for, at vores overskudsvarme bliver brugt noget mere, at det så også betyder, at danskerne får lidt mere til sig selv. Vi snakker ikke millioner, milliarder for den enkelte borger, men vi snakker om et ganske pænt beløb, der betyder, at der bliver lidt mere luft i danskernes økonomi. Det synes jeg godt vi kan, for når vi kigger på, at vi har så stærk en samfundsøkonomi, som vi har i øjeblikket, kan vi godt også give danskerne lidt tilbage i form af lavere afgifter.
Kommentar:  Det er jo rigtigt nok, at vi først havde forhandlingerne om magtanvendelse, og senere hen kom der så den her Jonas Høj Jensen-sag, hvor der var en afgørelse om, at man blev nødt til at åbne dørene op, og at man blev nødt til at rette sig efter den afgørelse. Jeg husker bare, at Socialdemokraterne var meget optaget af at sikre, at dem, der ikke kan passe på sig selv, skal vi også passe på. Både Socialdemokratiets fru Trine Bramsen og fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde jo, at det var noget, der skulle løses meget hurtigt. Så undrer jeg mig bare over – for nu har jeg jo set lovkataloget – at der ikke er noget i lovprogrammet om det. Når nu man i foråret, tilbage i maj måned, og tilbage i december måned sidste år sagde, at det var noget, som skulle løses meget hurtigt, så undrer jeg mig bare over – især da der lå et helt færdigt ændringsforslag i ministeriet, som kunne være blevet drøftet med partierne – at det så ikke er kommet med i lovprogrammet. Så kan ministeren sige, hvorfor der ikke er noget i lovprogrammet om det, og hvad tankerne er, med hensyn til om man eventuelt skal have noget med i lovprogrammet?

Svar:  Tak for det. Altså, jeg tog jo ikke selv del i drøftelsen i foråret, som spørgeren – den tidligere minister – refererer til, så jeg kan ikke rigtig redegøre for, hvad der er op og ned i det. Men jeg må jo gå ud fra, at når man ikke gik videre med den løsning, så var det, fordi den ikke ramte den rigtige balance i det, jeg lige skitserede før, altså det med at tage de væsentlige hensyn – nemlig at der ville være tale om frihedsberøvelse af et voksent menneske, men at der omvendt også ville være tale om en borger, som ikke kan passe på sig selv og forudsige sine handlinger. Vi arbejder på at finde en løsning. Den skal være nøje gennemtænkt, og den skal selvfølgelig også drøftes ordentligt med Folketingets partier, og jeg vil da gerne kvittere for det, hvis Det Konservative Folkeparti melder sig på banen og er klar til det nu.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 60 (V, DF, KF og LA), imod stemte: 51 (S, SF, RV og EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet. Vi går til afstemning.
Kommentar:  Med hensyn til det sidste eksempel: Det er jo derfor, Socialdemokratiet har foreslået, at hvis en praktiserende læge sidder med en patient, som har udefinerbare symptomer på et eller andet, skal patienten hurtigt kunne komme ind i et diagnosecenter og blive udredt inden for 1 måned, så man sikrer sig, at patienten ikke bare bliver sendt rundt som kastebold i systemet. Det vil vi selvfølgelig glæde os til at vi får diskussion af også her i salen, når forslaget bliver fremsat. Jeg hørte en lillebitte åbning fra Dansk Folkepartis side. Jeg hørte, at man godt ville se på forslaget, hvis det var sådan, at der kunne fremlægges eksempler på sådan en – groft sagt – diagnoseopdelt tilgang, hvor nogle kun skal vente i 4 uger, mens andre skal vente i 8 uger, før de får det udvidede frie valg til at benytte sig af for eksempel et privathospital. Det var jo en model, man benyttede sig af i Region Syddanmark, da man suspenderede det frie valg. Derfor vil jeg gerne høre ordføreren: Hvis vi kan komme med en sådan liste – som var en generel liste, men man lagde jo det lægelige hensyn, den lægelige vurdering af den enkelte patient ovenpå – vil Dansk Folkeparti så se positivt på listen og se, at det her er et reelt forslag og ikke noget, vi sådan har grebet ud af luften?

Svar:  Til det første spørgsmål om de udefinerbare symptomer: Ja, men der er også dem, der kommer med en ryg, hvor man tror at det er en diskusprolaps, men hvor det viser sig, at det er en svulst, der sidder på rygraden. Vi ved godt, at en diskusprolaps kan gå i sig selv igen, og man siger: Træn en måneds tid, hvis det stadig væk ikke er gået over, er det måske et indgreb, der skal til. Faktisk opererer vi jo næsten for mange i dag i stedet for at give noget fysioterapi, og det burde lægerne jo faktisk gå ind og støtte op om i stedet for at give dem en operation. Vedrørende positivlisten mener jeg: Lad os kigge på en positivliste, for det interesserer også mig, hvad vi stiller op. Jeg hører tit, at åreknuder skal man så vente med. Jamen åreknuder kan man ikke sammenligne med en nyresyg, for det er to vidt forskellige ting; den ene hører til på en klinik, den anden på et sygehus.
Kommentar:  Det vil sige, at det, jeg hører ministeren sige, er, at der også burde være ens retningslinjer for for eksempel sådan noget som udkantstilskud og de betingelser, der er, for at kunne få udkantstilskud. Eller er der forskellige beregningsgrundlag for de to typer gymnasier, og hvordan er de?

Svar:  Regeringen vil nedsætte et udvalg, der skal kigge på ikke alene taxametrene for de selvejende institutioner for at fremme det, som vi kalder et socialtaxameter, men også de geografiske forskelle. Så vi kommer til at give taxameterområdet et eftersyn. Og det gør vi, fordi der i forhold til de forskellige gymnasiale uddannelser, herunder erhvervsuddannelserne, af historisk politiske grunde er forskel på, hvordan man har givet udkantstilskuddet. Blandt andet er det sådan, at man for det almene gymnasium længe har haft et særligt tilskud til særlig små gymnasier, som man ikke havde for de andre gymnasiale uddannelser, og det kan være noget af det, der slår igennem i forhold til de to konkrete eksempler, som spørgeren har givet. Erhvervsskolerne fik et tilskud på finansloven for 2010, da man indførte et udkantstilskud til erhvervsskolerne, og hvis man tager VUC-centrene, er der en anden historik om, hvordan man har lavet udkantstilskud til dem, og de dækker jo så nogle af hf-uddannelserne. Så det er bare for at sige, at lige præcis på de udkantstilskud, der har været, er der forskel, og det er noget af det, som vi vil kigge på i forbindelse med et taxametereftersyn og socialtaxameteret for at se, om der er noget, vi skal overveje at gøre anderledes.
Kommentar:  Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 105 (V, S, DF, SF, KF og RV), imod stemte 2 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der har bedt om ordet. Vi går til afstemning om lovforslagets endelige vedtagelse.
Kommentar:  Jeg vil sige, at jeg så sandelig godt kan forstå, at Dansk Folkepartis ordfører har svært ved at have tålmodighed. Jeg kender godt fra mig selv, at man en gang imellem godt kan synes, at tingene går for langsomt her på Christiansborg. Men jeg må også være ærlig og sige, at det, der måske beroliger mig lidt i den her sag, er, at det med hensyn til de forsøg, som man har iværksat, faktisk allerede på nuværende tidspunkt tyder på, at der kommer noget rigtig godt ud af det. Der er kommet nogle tilkendegivelser om, at man allerede kan se en øget og styrket sammenhæng i de indsatser, der foregår. Så ud fra det er jeg nødt til at holde fast i, at vi kommer til at stemme nej til det her beslutningsforslag, hvis Dansk Folkeparti vælger at bringe det frem til afstemning.

Svar:  Det har jeg ligesom forstået, men det, jeg spurgte om, var, om man kunne forsøge at lave en fælles beretning, så vi kan være sikre på, at der bliver handlet, når en eller anden undersøgelse engang er færdig. For der er jo blevet lavet masser af undersøgelser og masser af forsøg i forhold til en koordinerende sagsbehandling, men det er jo ikke ensbetydende med, at det bliver implementeret. Der skal også handles. Kan man holde Venstre op på, at de vil være med til, at der bliver handlet, eller kommer det her bare til at ligge et eller andet sted, hvorefter man så måske kan vælge at anvende de her gode metoder?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 3 af et mindretal (EL), tiltrådt af et mindretal (ALT, SF og IA). Afstemningen er slut. For stemte 19 (EL, ALT og SF), imod stemte 94 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslag nummer 3 er forkastet. Herefter er ændringsforslagene nummer 1 og 4, stillet og tiltrådt af det samme mindretal, bortfaldet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Tak for det, formand. Og tak for det opfølgende spørgsmål. Jeg kan ikke genkende den kritik, der rettes mod os, men jeg kan sige, at vi i 2018 øger vores overvågning med 9 million kroner, fordi vi har en interesse i det og har en direktivforpligtelse til at gøre det. Vi er i andre dele af landet lige så stolte af Vadehavsområdet, som man er lokalt, og derfor har vi selvfølgelig en interesse i og en forpligtelse til også både at overvåge og monitorere det.

Svar:  Det undrer mig egentlig, at ministeren ikke kan genkende kritikken, men jeg må jo tage en dialog med den pågældende og få ham til at uddybe det og så stille en række skriftlige spørgsmål, fordi der jo simpelt hen er en verden til forskel på det, ministeren siger i dag, og det, som den tidligere sekretariatsleder siger, og det kan vi jo ikke have. Når det undrer mig, at ministeren er så overrasket, er det jo, fordi det ikke er den eneste ekspert, som er kritisk. Eksempelvis udtaler Karsten Laursen, der er seniorforsker emeritus ved Aarhus Universitets afdeling for bioscience, at han oplever, at flere års store besparelser på overvågningssamarbejdet ved Vadehavet gør det svært at bevare naturen. Det vil altså sige, at den kritik, jeg løftede tidligere, ikke er nogen enlig svale. Den kommer også fra Aarhus Universitet.
Kommentar:  Nu er jeg så helt ærlig: I det omfang, det er mit ressort, diskuterer jeg det gerne. Jeg er simpelt hen sådan lige på stående fod i tvivl om, hvad der er mit eller ikke, men det tager jeg gerne en drøftelse om. Jeg har jo ikke en modsatrettet interesse i forhold til herre Peter Kofod. Vi har vel alle sammen en interesse i, at butiksejere bliver behandlet ordentligt, og at de bliver ladt i stikken – det tror jeg var udtrykket – har vi jo ingen interesse i. Vi har set nogle groteske eksempler, og det er også derfor, vi har instrueret politiet om, at vurderingen af, om billeder skal offentliggøres eller ej, skal de foretage hurtigt. Det er jo ikke sådan noget, de skal have flere uger til. Vi har set et helt grotesk eksempel, hvor de har brugt 5 uger på det. Men inden for 24 timer kan det jo give god mening hurtigt at dele billederne.

Svar:  Vil ministeren give mig ret i, at det er lidt pudsigt, at når butiksejere anmelder for eksempel butikstyveri på den helt store klinge, er der en del, der siger, at de bliver mødt af det svar, at politiet ikke har ressourcer til at tage sig af det lige nu, så de må sende en mail eller ringe en anden gang, men når butiksejerne så tager sagen i egen hånd og lægger billeder ud, har samfundet ressourcer til at komme efter dem, og så har politiet tid?
Kommentar:  Jeg noterer mig jo, at ministeren igen brugte udtrykket: At informere partierne. Men vi har egentlig ikke behov for informationer. Vi har behov for forhandling, og når man har en forhandling, kommer informationen og dialogen jo helt af sig selv. Det er jo derfor, vi siger, det er lidt på skrømt. Det er jo et kæmpe illusionsnummer, som statsministeren er ude i, når hun på TV 2 i weekenden siger, at der har været forhandlinger, og at hun forventer en aftale, inden ugen er omme. Det er jo en illusion. Det er jo noget, der foregår inde i hovedet på mennesker. Det foregår jo ikke i virkeligheden, og det er det, der simpelt hen provokerer mig så inderligt, altså når jeg selv kan sidde og kigge i min indbakke og kan se, at jeg ikke har været inviteret til nogen af de her møder, og så står statsministeren og siger, at der er forhandlinger i gang bredt for at finde 90 mandater. Jeg håber, at ministeren vil tage de her betragtninger med ind til sine ministerkolleger, for der er jo mange forskellige kolleger, der desværre har været involverede.

Svar:  Jamen der har været forhandlinger i gang bredt for at finde 90 mandater, det var jeg også inde på i min forrige besvarelse. Set i lyset af de relativt konstruktive forhandlinger, vi havde i går aftes, synes jeg, der er mere grund til at fokusere på at få det til at køre og få landet god aftale end at stå her og tale os fra hinanden. De her minkavlere har ventet længe nok. Lad os nu koncentrere os om at få lavet en hel og en fuld erstatning til dem.