kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Ja, altså, vi har valgt at sige, at selv om der endnu ikke er indgivet en anmeldelse af en prøveboring med brug af frakturering, så ønsker vi i regeringen at få mere viden om det her spørgsmål. Vi mener, det er vigtigt, at vi får set på, hvilke internationale erfaringer der er gjort med brug af frakturering, og i øvrigt efterforskning efter skifergas i andre lande og får sat det ind i en dansk kontekst. Det kan aldrig skade at blive klogere, og vi har simpelt hen brug for, at den viden, der eksisterer, og de erfaringer, der eksisterer, også bliver sat ind i en dansk kontekst, for undergrunden ser anderledes ud i Danmark, end den gør i andre lande. Så vi har bedt de fremmeste forskere i landet om at foretage sådan en videnskabelig undersøgelse – simpelt hen for at vi kan blive klogere på, hvordan vi kan bruge de erfaringer, og om vi kan bruge de erfaringer, der har været i andre lande, i en dansk sammenhæng.

Svar:  I andre lande, for eksempel Frankrig og Bulgarien, er der jo, så vidt jeg ved, et moratorium mod skifergas, mod den fraktureringsmetode, der foregår dér. Og det har de jo valgt ud fra et forsigtighedsprincip. Nu foregår hydraulisk frakturering, udvinding af skifergas, jo ved, at man kommer en masse vand og sand og ikke mindst kemikalier ned i undergrunden. Det kræver også en masse lastbiler, og det er utrolig meget vand, der skal pumpes nederst Der er til sidst et radioaktivt materiale, og der er en del affald, der skal håndteres. Vil miljøministeren som miljøminister ikke synes, at det kunne være godt med sådan et forsigtighedsprincip i Danmark?
Kommentar:  Det er meget interessant, at ministeren vender tilbage til ordet tillid hele tiden. Det er interessant, fordi man jo altså oplever kommuner – i det her tilfælde Sønderborg Kommune, og det er den, spørgsmålet her går på – som har meget vanskeligt ved at overholde deres budgetter på områder som eksempelvis børn med særlige behov, handicappede, socialpsykiatri, udsatte og så videre, og som samtidig barberer budgetterne for de samme områder. Man oplever så, at man fra ministerens side altså har fuld tillid her, men i det øjeblik, at noget går galt – som eksempelvis i netop Sønderborg Kommune, hvor vi har oplevet en meget uheldig sag om en udsat familie, hvor der ikke blev grebet ind i tide – har man altså åbenbart ikke tillid til, at kommunen er i stand til at håndtere tingene. Så det kan være meget vanskeligt, også for borgerne i Sønderborg, at se, hvornår det er, at tingene skal være op til kommunen, og hvornår det er, at ministeren kommer ind som den store overdommer og banker kommunen oven i hovedet. Ja, man banker åbenbart ikke kommunen oven i hovedet, når den skærer ned på de områder, som blandt andet skal være med til at forebygge, at man får sager, som er uheldige, altså på området for børn med særlige behov på handicap- og skolepsykiatriområdet og på området for de særlig udsatte. Alene på området for handicap, skolepsykiatri og udsatte i Sønderborg Kommune nævnes det i kommunens sparekatalog, at man skal finde 14,6 million kroner Alene på området for børn med særlige behov nævnes det i sparekataloget for Sønderborg Kommune, at der skal spares 5 million kroner Så hvordan skal borgerne i Sønderborg Kommune have tillid til, at ministeren rent faktisk vil lade det være op til Sønderborg Kommune? Hvor er det helt præcist, at tilliden begynder, og hvor er det, den slutter?

Svar:  Jeg synes, at spørgeren blander æbler og pærer sammen, når han sammenligner de kommunale budgetter med den ulykkelige sag, der har været nede i Sønderborg. Vi kan også se, at sagen i øjeblikket verserer i retten. Jeg har da naturligvis bedt Ankestyrelsen om at gå ind og finde ud af, hvad der er op og ned i den her sag. Hvordan kan det være, at man ikke var vedholdende i sin tid og greb ind allerede der, da pigerne faktisk gik til kommunen? Der skulle gå flere år, hvor pigerne åbenbart blev udsat for et yderligere misbrug. Det er da naturligt, at jeg beder Ankestyrelsen om at gå ind i det, og det er da naturligt, at jeg beder Ankestyrelsen om at finde ud af, hvor det er, der sker systemfejl. Det ved jeg da også at der er en række kommuner som meget gerne vil være med til at kigge på. Hvad gør vi? Hvad er det, vi skal gøre for at kunne gribe ind tidligere, så problemerne ikke vokser over hovedet på de her stakkels børn? I forhold til styring af de enkelte kommunale budgetter kan jeg altså ikke rigtig forstå, hvad det er, spørgeren vil hen til. Vil spørgeren virkelig have, at vi skal til at styre de enkelte kommunale budgetter herinde fra Folketinget? Skal vi ikke overlade det til de enkelte kommunalpolitikere, som faktisk stiller op for at påtage sig et ansvar?
Kommentar:  Men det tror jeg da bestemt at der er en interesse for også fra Thisted Lufthavn at byde ind på, men det er selvfølgelig afgørende, at man ved, hvornår man i tilstrækkelig grad har dokumenteret sikkerheden, og derfor er mit spørgsmål selvfølgelig: Hvilke dokumentationskrav stiller man fra ministeriets og styrelsens side? Den her model med radiokommunikation, pligtig radiokommunikation, er jo godkendt i USA, Canada, Tyskland, Frankrig, Østrig og Schweiz, altså lande, som vi normalt sammenligner os med, og derfor kan det godt undre mig lidt, at der skulle være anderledes og eventuelt højere krav i Danmark til den her model.

Svar:  Selv om man ikke skulle tro det, er der faktisk forskel på luft og beflyvningen af luft i hvert fald. Danmark er et forholdsvis tæt befolket land, mens andre lande har mere øde egne, hvor der er mindre trafik i luften end i Danmark, og derfor kan det godt være, at noget kan tillades i et andet land, hvor luften er tom stort set altid, mens det i Danmark ville være problematisk, fordi luften der ikke er så tom, som den er andre steder. Men det er op til dem, der ansøger om en måde at gøre det på, at dokumentere, at de har styr på sikkerheden, og der må kreativiteten gerne være stor. Jeg er sikker på, at man i branchen har en større kreativitet, i forhold til hvordan man kan tilfredsstille sikkerhedskravene, end vi har på embedsmandsplan, og så må vi tage stilling til de ansøgninger, der kommer.
Kommentar:  Åh, det er måske ikke min opgave at granske i og fortolke, hvad folk har ment og tænkt, i forbindelse med at de bliver citeret for noget. Jeg vil sådan set bare vende tilbage til mit indledende svar. Rigsrevisionen har været inde over det, og Rigsrevisionen tilkendegav i 2006, så vidt jeg husker fra svaret lige før, at når det her er afsluttet, vil Rigsrevisionen igen kigge på sagen. Det synes jeg er meget fornuftigt. Rigsrevisionen er nemlig den, der er med til at sikre, at borgernes penge bliver forvaltet på den rigtige måde. Derfor synes jeg sådan set, at det er meget betryggende, at Rigsrevisionen har tilkendegivet det, og så lader jeg det stå der for min part. Så vil jeg endnu en gang sige til herre Martin Geertsen, at jeg bruger kræfterne på det fremadrettede, for det synes jeg faktisk at der er mere fornuft i. Det er faktisk også det, jeg tror danskerne forventer af os alle sammen.

Svar:  Jeg vil glæde mig til den forening, som ministeren og jeg kan etablere om historiske spørgsmål. Det ser jeg frem til. Men igen: Grunden til, at jeg irriterer ministeren med de her spørgsmål, er selvfølgelig, at ministerens partifæller går rundt og siger noget andet. Så lad mig spørge på en anden måde. Kan ministeren ud over det, som ministeren allerede har nævnt er sat i værk, for så vidt angår undersøgelser, udelukke alle mulige andre former for undersøgelser? Kan man for eksempel udelukke, at der bliver nedsat en eller anden form for undersøgelseskommission, som kan inddrage alle mulige former for interessenter? Kan ministeren udelukke, at ministeren vil sætte den type initiativer i gang?
Kommentar:  Tak. Mener ministeren, at det er udtryk for åbenhed, når regeringen forud for statsministerens pressemøde den 23. marts 2020 bremsede offentliggørelse af positive coronatal?

Svar:  Åbenhed og inddragelse har været vigtige pejlemærker for regeringens indsats under coronakrisen. Vi har også haft blik for, at der skulle være en fælles og koordineret kommunikation fra myndighedernes side. Samtidig har vi været i en ny og ukendt situation, hvor der ikke har været en på forhånd fastlagt model for, hvordan man bedst kunne sikre denne åbenhed og denne inddragelse. Det ændrer ikke ved, at beregningsgrundlag fra Statens Serum Institut er lagt åbent frem. Kildekoder er offentliggjort. Sundhedsstyrelsens strategi og statusrapporter er tilgængelige for alle. Jeg kan forstå, spørgeren nu henviser til en korrespondance omtalt i Ekstra Bladet mellem Statens Serum Institut og Sundhedsstyrelsen om, hvornår man skulle offentliggøre nye tal for smittetrykket i Danmark. Jeg vil godt minde om, at smittetrykket ikke kan observeres – det skal beregnes. Sådanne beregninger vil være forbundet med usikkerhed og kan jo også blive revideret i Danmark såvel som i udlandet. Det har vi også set i den her aktuelle situation. Jeg hæfter mig ved, at både Sundhedsstyrelsen og Statens Serum Institut i korrespondancen omtalt i samme artikel giver udtryk for, at man uanset den positive udvikling i smittetrykket stadig skal fastholde strategien med at holde afstand. Jeg er helt åben for, at vi, når vi er på den anden side af den her krise, får analyseret og evalueret forløbet grundigt. Så kan vi jo lære af det til en anden gang – også i forhold til at sikre åbenhed og inddragelse undervejs. Det ville være godt for alle at være bedre forberedt på en lignende situation, der kunne opstå fremover. Tak.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2-4, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 5 af et mindretal (S, EL, ALT, SF og RV). Afstemningen er slut. For stemte 51 (S, EL, ALT, RV og SF), imod stemte 54 (DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Herefter er ændringsforslag nummer 1 og 6, stillet og tiltrådt af det samme mindretal, bortfaldet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte videre til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Værsgo, energi-, forsynings- og klimaministeren.
Kommentar:  Nu er avisartikler jo ikke nogen dokumentation for, at det her er den skinbarlige sandhed om, hvorvidt nogen skulle tjene penge på disse reklamer. Men jeg har et andet spørgsmål. Skulle det på et eller andet tidspunkt komme til et regeringsskifte efter et valg, må jeg sige, at jeg allerede her fornemmer en lille regeringskrise, for jeg kan høre, at der er en smule uenighed om, hvorvidt man vil det her. Og jeg synes da, det er vigtigt for de 80 procent af befolkningen, der gerne vil have reklamer, at vide, om det er noget, som SF og De Radikale ønsker at trumfe igennem, hvis der skulle komme et rødt flertal. Jeg synes da, at det er vigtigt, at borgerne har fuldstændig styr på det.

Svar:  Der skal ikke være nogen tvivl her. Hos SF arbejder vi aktivt for at få et ja tak-skilt til reklamer – også efter et kommende valg, hvor vi forhåbentlig har fået en regering af en anden kulør. Det skal der ikke være nogen tvivl om. Og jeg har også noteret mig, at Venstre og Konservative kan være uenige om visse sager, for ellers ville De Konservative vel være kommet igennem med flere skattelettelser, gætter jeg på. Det siger de jo er deres politik, og hvis det er deres politik og regeringen altid skal stå sammen, var de vel også kommet igennem med det. Så der er forskel på partierne. Men det her er en sag, SF synes er vigtig, og den vil vi selvfølgelig arbejde for. Jeg tror ikke, det vil komme til en regeringskrise, for her mener jeg ikke, at potentialet i emnet er stort nok. Med hensyn til det med at tjene penge på reklamer vil jeg sige, at det er rigtigt, at avisartikler ikke nødvendigvis har den store dokumentationsværdi. Men jeg regner da med, at citater fra udtalelser af COOP-chefer eller chefer i Dansk Supermarked, som netop udtaler sig til de her artikler, må være en slags dokumentation. Og når de siger, at dagligvarebranchen tjener penge på det her, så tror jeg faktisk, de har ret. Jeg lytter til dem, der ved noget om det.
Kommentar:  Det kan jeg fuldt ud bekræfte, og jeg kan så glæde mig over, at det glæder fru Pia Adelsteen.

Svar:  Jeg var ved at sige, at jeg så ikke tror, jeg vil spørge om så meget mere, men bare sige, at det er dejligt sådan en onsdag eftermiddag i højt solskin og meget varme at være glad.
Kommentar:  Jamen det der med, hvad det så betyder, er jo altid noget sjovt noget. Efter så mange år med borgerlige regeringer er ordet reformer noget, der får alle hår til at rejse sig på mit hoved, for hver gang, at der er blevet sagt ordet reformer under en borgerlig regering, så er der kommet nedskæringer. Så jeg vil sige, at hvis vi nu skal holde os til, hvad vi gerne vil lave om på, så er det meget få år siden, det er blevet lavet om, sådan at alle for eksempel har ret til en test for ordblindhed. Hvorfor har man dog ikke gjort det noget før? Vi har nu to gange – det første år jeg var minister og nu her i andet år – fremlagt ordblindepakker og fået gennemført nye tiltag på det område. Det håber jeg meget at vi i forbindelse med et bedømmelses- og evalueringssystem kan komme nærmere ind på, for hvis vi kerer os om, at folk skal lære at læse, så kunne det da være en god idé, at vi startede der, hvor folk har vanskeligheder, som vi burde vide om meget tidligere. 7-8 procent er godt nok en stor del af en årgang.

Svar:  Tusind tak. Jeg synes, vi skal passe på, at der ikke går polemik i den her sag. For når jeg siger, at det her problem har stået på i 24 år, er det også for at sige, at der er rigtig mange regeringer både ledet af Socialdemokraterne og af de borgerlige partier, som har erkendt det her problem, og som har forsøgt at gøre noget og har søgt hen over midten for at gøre noget, men det har bare ikke rigtig hjulpet. Selvfølgelig er det godt, at der bliver gjort noget for for eksempel ordblinde, og at der bliver gjort noget på testområdet, men kan ministeren ikke holde med mig i, at når så mange dygtige regeringer og så mange dygtige undervisningsministre har fejlet, så er der et behov for at starte ret meget forfra?
Kommentar:  Der stemmes om udvalgets indstilling, og der kan stemmes. Afstemningen er sluttet. For stemte 105 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. [Ved en fejl er der registreret stemme afgivet af Ole Hækkerup (S). Afstemningen er retteligt foretaget af Kaare Dybvad (S).] Udvalgets indstilling er enstemmigt vedtaget med 105 stemmer.

Svar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om det stillede forslag til vedtagelse. Der foreligget ét forslag. Der stemmes om forslag til vedtagelse nummer V 21 af Karina Adsbøl (DF), Pernille Rosenkrantz-Theil (S), Jan E. Jørgensen (V), Pernille Skipper (EL), Laura Lindahl (LA), Torsten Gejl (ALT), Marianne Jelved (RV), Trine Torp (SF) og Mette Abildgaard (KF), og der kan stemmes. Afstemningen er slut. 111 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF) stemte for, [imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0] og forslaget er vedtaget. [Ved en fejl er der registreret stemme afgivet af Ole Hækkerup (S). Afstemningen er retteligt foretaget af Kaare Dybvad (S).]
Kommentar:  Tak. Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Pernille Frahm om det, som herre Mogens Jensen sagde i sin indledning om blokpolitik og så videre Er det her ikke en form for omvendt blokpolitik? Jeg går ud fra, at fru Pernille Frahm har læst VOK's forslag til vedtagelse. Hvad er det, der i den tekst gør, at Socialistisk Folkeparti ikke kan være med? Det synes jeg kunne være interessant at høre.

Svar:  På indholdssiden kan jeg gå ind for det hele. Der er ikke noget på indholdssiden, som jeg vil modsætte mig. Men det, der er kendetegnende, og som også har været kendetegnende for en del af de taler, der er kommet fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti, er, at det er dejligt uforpligtende. Der er ikke noget forpligtende i det. Det var for nu at sige det på godt dansk en meget smuk skåltale, der blev holdt. Den kan vi da alle sammen klappe af. Men forskellen mellem det forslag til vedtagelse og det forslag til vedtagelse, der kommer fra vores side, er, at vi forpligter regeringen til at indkalde os til nogle samtaler om det, og at vi skal gå i gang med at arbejde med det. Det er det, der står i vores forslag til vedtagelse. Det synes jeg er den store forskel på vores forslag og det forslag til vedtagelse, som fru Karin Nødgaard vil stemme for om lidt.
Kommentar:  Må jeg så ikke spørge bare ganske kort og som udtryk for ren logisk tænkning: Hvordan kan aftalen stå ved magt, når den skal laves om på nogle punkter?

Svar:  Aftalen står jo stadig ved magt. De målsætninger, vi har sat, og den finansiering, der skal være, står jo stadig ved magt. Det er også derfor, vi nu inviterer forligsparterne til at komme og f.eks diskutere forsyningssikkerhedsafgiften. Vi har givet et godt bud på, hvordan man finansierer forsyningssikkerhedsafgiften, og vi skal selvfølgelig lytte til vores forligspartnere og finde ud af, hvordan man kan gøre det her i praksis. Jeg håber, at Venstre vil komme til de forhandlinger, men der skal ikke være nogen tvivl om, at vores samlede aftale jo stadig er der, og den binder selvfølgelig stadig alle partierne.
Kommentar:  Hvis jeg selv skulle arbejde i sådan en kommission, ville jeg synes, det var helt naturligt at inddrage relevante forskningsartikler. Med det forbehold, at jeg ikke har læst undersøgelsen, men kun har læst om den i medierne, virker den da til at være et meget relevant og sagligt indlæg i debatten. Så ja, det ville jeg da synes var naturligt.

Svar:  Socialdemokraterne var i valgkampen ude at fortælle borgerne, at de ville holde fast på den stramme udlændingepolitik, og ministeren har før ment, at ydelserne har en effekt på tilstrømningen af flygtninge. Men kan ministeren pege på et eller andet beløb i kroner og øre, som man kunne modtage i integrationsydelse, og som kunne være med til at sikre, at vi ikke får flere asylansøgere i Danmark?
Kommentar:  Der stemmes om udvalgets indstilling. Afstemningen er slut. For stemte 106 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF) imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Udvalgets indstilling er vedtaget enstemmigt.

Svar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger tre forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 44 af Martin Henriksen (DF), Mads Fuglede (V), Joachim B. Olsen (LA) og Naser Khader (KF) som omtrykt. Afstemningen er slut. For stemte 55 (DF, V, LA og KF), imod stemte 51 (S, EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslag til vedtagelse nummer V 44 er vedtaget. Herefter er forslag til vedtagelse nummer V 45 af Mattias Tesfaye (S) og forslag til vedtagelse nummer V 46 af Søren Søndergaard (EL) bortfaldet. Hermed er forespørgslen afsluttet.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 81 (S, DF, V, LA, ALT og KF), imod stemte 18 (EL, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er vedtaget og vil herefter blive sendt til justitsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg vil da gerne kvittere for den positive indstilling, som ministeren har her. Det tegner godt i forhold til de forhandlinger, vi skal have. Og når vi nu taler om en tredje Limfjordsforbindelse, som også ligger mig meget på sinde – det arbejder vi meget for i Nordjylland – så vil jeg jo sige, at vi faktisk når at få en ny tredje Limfjordsforbindelse, inden den til veje, fordi cykelstien på jernbanebroen jo når at blive indviet forinden. Det er så ikke cykelpuljen, som vi har haft i den grønne forligskreds, men det er den i aftalen om bedre og billigere kollektiv trafik. Kan ministeren løfte en flig af sløret for, hvad ministeren har tænkt sig at gøre på det område, hvor der jo også har været afsat penge til cykler? Er det et sted, ministeren kunne forestille sig at finde penge til endnu mere cyklisme?

Svar:  Nej, det kan jeg ikke. Der vil vi afvente forligsforhandlingerne.
Kommentar:  Takken går den anden vej. Nogle gange er det sådan, når man stiller spørgsmål til finansministeren, at det måske er en selv, der bliver ramt af træthed, fordi der er så mange gentagelser og så lidt vilje til at svare på de spørgsmål, der bliver stillet, så vi prøver igen. Hvordan kan ministeren mene, at det er en klagesang fra kommunerne? Man står med en udfordring af historiske dimensioner. Man forsøger at komme i dialog med regeringen om, hvordan man håndterer den. Man mener, at når man får så mange tusinde ind, så svarer det til at oprette en mellemstor kommune i Danmark. Det vil man så klare med et par hjørner af ændringer af noget lovgivning, en lidt ændret tilgang til integrationsopgaven, men helt grundlæggende er det en kæmpe integrationsudfordring og økonomisk en kæmpeopgave for kommunerne. Hvordan mener regeringen og finansministeren at det er udtryk for en klagesang? Og vil regeringen sikre, at den opgave ikke forplanter sig og resulterer i egentlige velfærdsbesparelser i kommunerne?

Svar:  Tak. Udgangspunktet for den livlige debat, der var i Aalborg, var jo andet end udlændinge. Det var for eksempel også, som Morten Bødskov siger, omprioriteringsbidraget. Vi har altså en fælles udfordring i at sikre, at vi kan dirigere ressourcer derhen, hvor der er mest brug for dem. Det er jo den diskussion, jeg deltog i på det kommunaløkonomiske forums møde. For så vidt angår spørgsmålet om, hvor pengene til de her ting skal komme fra, vil jeg bare sige, at førsteprioriteten hos os altså er at få de her mennesker i arbejde, for kommer de ikke i arbejde, så ser de regnestykker, der kan laves, tror jeg, meget, meget tunge ud i et langt livsforløb på offentlig forsørgelse afsluttende med folkepension. Så derfor er det vigtigt med diskussionen og drøftelsen med arbejdsmarkedets parter og med kommunerne om, hvordan vi finder mekanismer, der gør, at man hurtigt kan komme i job.