kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  På min egen måde er jeg faktisk kommet til at holde meget af de her spørgetimer, for der dukker altid noget aldeles uventet op. Altså, på et tidspunkt var det, at et omprioriteringsbidrag, som jo bare er et andet udtryk for minusvækst, ikke ville betyde besparelser ude i kommunerne. Og i dag må jeg så forstå, at der ikke kommer en tillægspakke. Men hvor stiller det os? For man måtte jo forstå, når man fulgte – og det kunne godt være svært – den blå debat i den seneste uge, at der var behov for en tillægspakke, og at den politiske holdning vel sådan set var, at der ikke var den balance i landbrugspakken, som der er behov for. Og det har så været tydeligt for os andre – også tidligere end den blå diskussion. Men betyder det, at fordi ministeren i sidste ende vælger at trække sig, fordi statsministeren ikke træffer den eneste beslutning, statsministeren bør træffe i den situation, så vil der ikke komme en tillægspakke til landbrugspakken? For det er da i så fald helt ny viden – ikke alene for Folketinget, men også for danskerne.

Svar:  Jeg tror da bestemt, at der i tillæg til de beslutninger, der allerede er truffet, fortsat vil være behov for at træffe yderligere beslutninger – også på det her område, der har med landbrug, natur og miljø at gøre. Det er regeringen selvfølgelig indstillet på, og det har i øvrigt hele tiden været en del af vores planlægning – blandt andet jo – at med landbrugspakken på plads skulle vi varme op til en stor naturplan. Og det vil være sådan, at den nye minister jo i sagens natur vil være lydhør over for de ønsker, der er, fra de partier, der sammen med regeringen har båret ansvaret for at bære den her pakke igennem. Men hvis der bliver spurgt ind til regeringens prioritet, altså om det er sådan, at regeringen mener, at vi efterlades med det, fru Mette Frederiksen kaldte en miljøregning, som vi altså sådan objektivt set har et behov for at samle op, så er det ikke regeringens position.
Kommentar:  Jeg synes, det er voldsomt at høre på, at når man eksempelvis vil forhindre et folkemord, er det sødt. Jeg synes, det er meget hånligt over for hundredetusindvis af mennesker, som kan blive slået ihjel i folkemord rundtomkring i blandt andet Syrien og andre steder rundtomkring i verden, hvor det er sket i løbet af historien. Jeg vil godt spørge om to ting. For det første vil jeg spørge om den formulering, Dansk Folkeparti har i beslutningsforslaget. Hvorfor står der ikke noget om at sikre Danmarks interesser? Det gælder eksempelvis pirateri ved Somalias kyst. Det handler ikke om, at Danmark er truet eller vores integritet er truet. Det handler om at forsvare danske interesser med vores forsvar. Er det forkert ifølge Dansk Folkeparti? For det andet vil jeg spørge om det, der er sket i Østeuropa, hvor Rusland har invaderet to lande. Hvad er det, der gør, at Dansk Folkeparti mener, at det er fuldstændig udelukket, at det vil ske igen? Hvor tager balterne fejl, når de ryster i bukserne i øjeblikket på grund af den trussel, Rusland udgør for dem? Hvor er fru Marie Krarup klogere end alle andre i hele Østersøområdet?

Svar:  Jeg er ikke klogere end eller andre. Jeg læser bare de analyser, der foreligger. Der foreligger et hav af fornuftige analyser, som siger, at det er meget vanskeligt at se den samlede aggressive angrebsplan fra russisk side, måske fordi den ikke er der. Men det, man ser, er selvfølgelig en lang række situationer, hvor der opstår forskellige konflikter. Spørgsmålet er, om man bedst imødegår dem ved at sige, at vi nu har at gøre med det nye Tyskland i 30'erne. Det hører jeg mange sige, og det mener vi er destabiliserende at sige. Man er nødt til at se på virkeligheden, som den er. Der foreligger et hav af analyser. Jeg kan for eksempel anbefale »Should We Fear Russia?« af Dmitrij Trenin, som lige er udkommet, og som har et meget afbalanceret syn på det. Der står i beslutningsforslaget, at det har noget med danske interesser at gøre. Det er tilføjelsen til § 6. Det er selvfølgelig med. Må jeg så sige, at når et dansk skib bliver angrebet i Adenbugten, så er det Danmark. Det er et stykke Danmark. Selvfølgelig er det at forsvare danske skibe mod pirateri også varetagelse af danske interesser. Det er et forsvar af Danmark.
Kommentar:  Det skal der nok findes udveje for. Jeg har fuld tillid til vores vejledere. De er meget dygtige, og de skal nok finde de rigtige anbefalinger til de unge mennesker. Når vi så har kritikken her – og der er også fejltal i det, som ordføreren bringer frem – bliver jeg nødt til at spørge, for nu kan jeg jo høre, at man forventer, at man selv får en anden betydelig arbejdspost efter et folketingsvalg, om Socialdemokraterne så ruller hele genopretningspakken tilbage. Og betyder det, at vi kan regne med skattestigninger for 31,5 milliard kr.?

Svar:  I S og SF's plan »En Fair Løsning« er der skattestigninger for 18 milliard kroner I forhold til alle de massive nedskæringer, som regeringen laver på uddannelsesområdet, annullerer vi i S og SF's finanslovforslag uddannelsesnedskæringerne. Men jeg er nødt til at sige, at vi jo ikke tog højde for, at der i den endelige finanslovaftale, som regeringen og Dansk Folkeparti lavede – ud over de knap 4 milliard kroner, der var i nedskæringer på uddannelse og forskning – så lige på bare Undervisningsministeriets område kom en ekstraregning på 520 million kroner, fordi der var flere unge, der startede på en ungdomsuddannelse og på en videregående uddannelse, og det meroptag skulle uddannelserne gudhjælpemig også selv betale. Så det er rigtigt, at vi ikke har indregnet, at man kunne finde på at gennemføre endnu flere nedskæringer, men dem, der oprindelig var i finanslovoplægget, bliver annulleret.
Kommentar:  Jamen altså det er jo noget, Folketinget afgør, om vi skal til afstemning om patentdomstolen. For som også herre Lars Løkke Rasmussen er fuldstændig klar over, vil det være sådan, at det er et stykke lovgivning, som kræver et fem sjettedels flertal her i Folketingssalen. Det kan vi jo først finde ud af, om vi har, når vi har været igennem lovbehandlingen. Jeg håber stadig på, at vi kan få fem sjettedels flertal for det i Folketinget. Hvis vi ikke kan det, skal lovgivning om en patentdomstol til afstemning. Så enkelt er det altså, det er jo noget, Folketinget afgør.

Svar:  Når jeg spørger, er det, fordi statsministeren var ret præcis, da hun under åbningsdebatten sagde, at der skulle være afstemning, og at det skulle være den 25. maj. Det måtte jeg tage som et udtryk for, at statsministeren havde opgivet at få et fem sjettedeles flertal. Men hvis statsministeren ikke har det, er det jo sådan set positivt, for jeg har også iagttaget en anden ting under weekendens avislæsning. Det er, at regeringen synes at sende nogle helt nye signaler om velfærdsturisme. Nu er det jo lang tid siden, at vi har haft lejlighed til at diskutere europapolitisk aftale med regeringen. Vi har ikke været indkaldt til møde i forligskredsen siden den 11. oktober. Det er næsten 2 måneder siden, men der er meget, der har været sat på pause i dansk politik, og underligt er det jo, for da jeg selv mødte ind i Statsministeriet den 23. april – det er lang tid siden – havde statsministeren en bestemt forventning. Mit forslag var, at vi skulle forhandle det her centralt hos statsministeren. Statsministeren sagde: Nej, det har jeg en minister til, men vi mødes her inden sommer og gør aftalen færdig. Jeg troede så, det var sommeren 2013 – det var det så ikke. Der har ikke været noget møde i 2 måneder. Sidst, der var møde og også forud for det møde, rejste jeg selv tanken om, hvorvidt det ikke er værd at tage det her tema med velfærdsturisme alvorligt, og om ikke det kunne bruges som en murbrækker til at prøve at afsøge muligheden for at få et fem sjettedeles flertal. Siden har der ikke været nogen møder. Regeringen hældte det ned ad brættet, og nu kan jeg så se, at europaministeren til min glædelige overraskelse i en avis her i weekenden taler om, at vores velfærdsmodel er udfordret, og at han tilsyneladende er parat til at kæmpe for at bevare de danske optjeningsprincipper. Har regeringen indtaget en ny position her?
Kommentar:  Nu er det jo ikke normalt mit anliggende at argumentere for et sammenfald mellem grundlovens fortolkning og praksisforståelse og så den internationale retsforståelse. Jeg forsøger sådan set at komme ministeren lidt til undsætning her, for ministeren, endskønt han jo trods alt i modsætning til tidligere justitsministre har vist sig en lille smule selvstændig over for den internationale påtrængenhed og også har haft en kritisk tilgang til blandt andet EU-Domstolen, Menneskerettighedsdomstolen og så videre, er jo så alligevel, går jeg ud fra, underlagt den traditionelle opfattelse af, at menneskeretten og grundloven skal fortolkes sådan symbiotisk, og det er her, hvor jeg synes, at justitsministeren, måske når vi kommer til juletid, skal bruge lidt af fritiden på at fordybe sig i den nye praksis, der tilsyneladende er ved at udvikle sig.

Svar:  Jeg vil overveje, om det er det, min jul skal gå med. Under alle omstændigheder er det et interessant spørgsmål, og det er under alle omstændigheder også interessant at se, i hvilket omfang den ramme, den begrænsning, som grundloven lægger ned over det, er identisk eller afvigende fra den ramme, som menneskerettighederne i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention lægger ned over det, for begge elementer skal selvfølgelig være på plads, før man vil kunne lukke en moské.
Kommentar:  Jeg synes, det er underligt, at SF's ordfører er så optaget alene af spørgsmålet om radikalisering, når man blandt andet i Berlingske den 7. oktober 2019 kan læse om en tidligere tyrkisk imam, der af gode grunde ønsker at være anonym, og som fortæller om, hvordan man er blevet bedt om at spionere i Danmark – altså bedt om fra Diyanets side at spionere i Danmark. Han siger: »Hver tredje måned blev vi skriftligt bedt om at sende oplysninger om de folk, der kom i moskeerne, til Diyanet i Tyrkiet. Vi skulle angive deres etniske baggrund og politiske synspunkter«. Det er jo ikke nødvendigvis et spørgsmål om radikalisering. Det er jo bare et spørgsmål om, at der er en regering, som, kan man sige, på mange områder jo er langt fra danske værdier – altså Erdogans regering – og som bruger de udsendte imamer som spioner i Danmark. Det løser det lovforslag, som SF og Dansk Folkeparti begge har stemt for, overhovedet ikke. Så hvad er så fru Halime Oguz' svar på det her problem?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Jeg har været og er stadig en af de største kritikere af tyrkisk politik. Men jeg vil så også samtidig sige, at Tyrkiet er meget andet end Erdogan. Jeg har selv baggrund i Tyrkiet, så jeg vil sige, at tyrkiske værdier altså ikke er meget anderledes end danske værdier. De her spionagesager skal vi slå hårdt ned på, og det har vi faktisk også gjort. Jeg har flere gange udtalt mig om det, og jeg ved, at vores udenrigsminister har haft indkaldt den tyrkiske ambassadør til en samtale, som nok ikke var en særlig rar samtale. Selvfølgelig skal vi slå hårdt ned på det, men heldigvis har vi vores politi til at tage sig af det her. Selvfølgelig skal de ikke have indflydelse i vores samfund.
Kommentar:  Så hvis det i fremtiden vil være sådan, at universiteter og uddannelsesinstitutioner, fordi de bliver økonomisk pressede, vælger at lukke små hold og små fag, som måske er helt afgørende for Danmark, vil ministeren ikke skride ind. Det synes jeg faktisk er ret bekymrende. Nogle af de steder, hvor det her rammer, er jo i Slagelse, Kolding, Esbjerg og Sønderborg. Det er ganske rigtigt, at de fortsat vil have en campus, men man lukker jo uddannelser, og det vil sige, at der vil være elever, der ikke længere kan tage deres uddannelse i de byer. Jeg vil gerne høre, hvordan det egentlig stemmer overens med regeringens og sådan set også SF's målsætning om, at man skal have flere unge mennesker ud til andre byer end lige storbyerne.

Svar:  Det er sådan, at det er universiteternes ansvar at prioritere. Vi her i Folketinget træffer politiske beslutninger, der er udtryk for vores prioriteringer, når vi vedtager en finanslov, og når politikere, hvilket jeg ved at herre Jacob Mark har kendskab til, træffer beslutninger om en kommunes budget, er det udtryk for deres prioriteringer. Nøjagtig det samme gør sig gældende for universiteternes ledelser. Så peger herre Jacob Mark på en helt særlig problemstilling eller udfordring, nemlig hvordan vi sikrer, at vi også uden for de store, traditionelle universitetsbyer har videregående uddannelser. Det er en prioritet for regeringen, og som jeg vist også nævnte i samrådet, har vi jo igangsat en reform af vores bevillingssystem, og jeg synes, det vil være nærliggende, at vi i den sammenhæng ser på de forskellige måder, som vores institutioner har indrettet sig på. Og det er sådan, at jeg opfatter det som en integreret del af for eksempel Syddansk Universitets dna, at de har en campusstruktur.
Kommentar:  Tak, formand – det er selvfølgelig taget til efterretning. Jeg takker selvfølgelig for ministerens åbning her, men jeg vil også gøre opmærksom på, at vi taler om et erhverv, som i den grad er under pres. Jeg er enig med ministeren i, at man i første omgang bør gå til egen bank. Hvad ligger sådan en driftskredit på i dag – 8-12 pct.? Lånene til de fiskere, som har lån i Fiskeribanken i dag, ligger vel på omkring 4 procent, så det er altså en væsentlig yderligere udgift at gå til eget institut. Det, jeg havde håbet på at ministeren ville sige, var, at de fiskere, som har finansiering fra Fiskeribanken, måske kunne få forlænget deres lån. I dag er det således, at hvis man ikke betaler til tiden, kommer terminen oven i næste termin, så jeg havde håbet på, at ministeren havde åbnet op for, at man kunne forlænge lånet, indtil der igen blev mulighed for at tjene penge på det. Jeg vil gerne lige fortælle ministeren, at afregningsprisen på torsk i dag faktisk er den samme som i 1980'erne, og det vil så sige en tredjedel af prisen i 2007. Hvor mange af os ville arbejde for samme løn, som man fik i 1980? Det er det, vi beder fiskerne om at gøre i øjeblikket. Derudover er det sådan, at hvis man er fisker på Bornholm, er kiloafregningen 2 kroner lavere, fordi der også er noget fragt. Det rammer fiskeriet, det rammer vores lokale slagteri og en masse andre erhverv. Så mit spørgsmål skal være nu: Hvis ministeren tager initiativ til at sætte det her i gang, hvor lang tid vil der så gå, før de bornholmske fiskere kan få en mulighed for at få noget støtte, hjælp og opbakning fra ministeren?

Svar:  Nu var der mange spørgsmål og konstateringer i det her, men jeg vil sige det sådan, at jeg sætter gang i det her arbejde, og vi gør det hurtigst muligt, men jeg kan jo ikke garantere, at hver enkelt fisker efterfølgende får finansiering. Altså, forretningen skal jo – hvilket jeg også håber at spørgeren er med på – være rentabel, også på sigt. Det gælder jo i forbindelse med den her type af projekter, at man kan komme i uforskyldte vanskeligheder som følge af den finansielle krise, som følge af, at det er naturen, man har med at gøre, og det kan være andre ting, og så kan det blive rettet op, men på sigt skal det jo være et frit erhverv, som også skal kunne bære sig selv. Så det, jeg kan sørge for, er at tilvejebringe alle de til rådighed stående finansieringskilder sådan, at hvis der er en sund forretning, er der også kredit at få. Det er, hvad jeg kan bidrage med her. Jeg kan ikke med sikkerhed love, at folk får et lån.
Kommentar:  Vi synes sagtens, vi kunne have et udgangspunkt, hvor vi fik halveret vores animalske produktion i Danmark. I øjeblikket bruger man 80 procent af landbrugsarealet til den animalske produktion. Vi går ind for, at man reducerer landbrugsarealet med 500.000 ha, så vi får 200.000 ha mere natur, 100.000 ha mere skov, og gerne omstiller til nogle energiafgrøder i landbruget, og det kunne så fortsat være landbrugsarealer. Vi ser gerne, at der er nogle organogene jorder, 100.000 ha, som tages ud af omdrift, og det kan så stadig væk være permanent græs til dyrehold. Vi ser meget gerne, at man kommer frem til, at man har et dyrehold, hvor man i langt højere grad fodrer med grovfoder. Det kunne sådan set løse nogle af de dyrevelfærdsproblemer, som vi for eksempel ser med søerne, og det kunne løse nogle problemer omkring salmonella i tarmene på kyllinger. Der er sådan set grund til at lave om på fodringssystemerne til vores husdyr, og det går vi også ind for. Så en markant reduktion i den animalske produktion vil være gavnligt for vores natur, og det kunne også føre frem til, at vi sådan set har en højere dyrevelfærd. Og vi ønsker, at vi skal omstille 100 procent til økologi.

Svar:  Har Enhedslisten fået foretaget nogen samlede samfundsøkonomiske beregninger af konsekvenserne af det, altså hvad det så at sige koster, hvis man reducerer produktionen så meget, som der er tale om her, samt iværksætter de andre tiltag, som så øger regningen oven i det? Og hvor stor en andel af det vil man så stille som krav, hvis man nu skulle komme i den position at kunne det efter valget?
Kommentar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1 af skatteministeren som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Forhandlingen drejer sig herefter om lovforslaget i sin helhed. Der er ingen, der beder om ordet, og dermed er forhandlingen slut, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Tak for svaret. Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at jeg netop flere gange har hørt ministeren komme med den her påstand om, at det ikke er religion i sig selv, der er en stopklods eller et problem for integrationen, men at det er, om man er moderat eller dogmatisk. Og det er man selvfølgelig nødt til at give ministeren ret i, altså at det er en del af det. Men hvis man ser på forskningen, og hvis man ser på de erfaringer, man har gjort sig i Europa i de seneste 50 år, så er der ikke noget sted, hvor det er lykkedes at integrere muslimer. Og når man så går ned i det og studerer det nærmere, finder man jo ud af – som for eksempel Ruud Koopmans, en anerkendt hollandsk-tysk forsker, har gjort – at det er lige præcis religionen, der står i vejen for, at man kan blive integreret i de vesteuropæiske samfund. Det skyldes, at den islamiske religion indeholder nogle elementer, som gør, at man ikke kan omfavne de smukke værdier, som ministeren lige har remset op, med frihed, demokrati og ligestilling og så videre, fordi der af de religiøse opfattes at ligge noget i religionen, som går imod det. Og så kan det godt være, at der findes en eller to moderate, som er i stand til at gå op imod mainstreamreligionen, og de kan blive integreret, men langt de fleste kan ikke, og især ikke, hvis man er i store grupper. Grunden til, at jeg synes, det her er interessant og vigtigt, er jo, at vi har de her integrationsproblemer i Danmark, og vi ser, at det knytter sig særlig til islam og muslimer, og derfor er man nødt til at tage bestik af det og bruge den viden og de erfaringer til at formulere en klogere udlændingepolitik.

Svar:  Der bliver sagt meget sludder i den udlændingepolitiske debat, men den tyske forsker, som spørgeren henviser til, er ikke en af dem, der spreder sludder; det er tværtimod en af dem, jeg også selv læser med stor interesse. Når jeg selv skal forholde mig til de her spørgsmål, prøver jeg også nogle gange at kigge lidt rundt i min egen hverdag, altså hvem kender jeg, som fungerer i det danske samfund, og på hvilke vilkår fungerer de? Og jeg kender masser af mennesker, som betragter sig selv som muslimer, og som jeg synes fungerer fuldstændig uproblematisk i det danske samfund. Det lægger jeg til grund for, at det godt kan lade sig gøre for folk med muslimsk baggrund at blive en aktiv og velfungerende del af det danske samfund. Jeg kan sagtens få øje på dem, der også er en del af problemet – jeg vil bare insistere på, at glasset er halvfuldt.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og så er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling, hvis ingen gør indsigelse. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og så er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Det er godkendt.
Kommentar:  Det er jo meget sjovt, at ministeren fremhæver lige præcis to af de tre elementer, som også indgår i PSO-aftalen, altså at man gør noget, som er økonomisk fornuftigt, samtidig med at det er grønt og miljømæssigt fornuftigt. Det, man skal huske, er, at det tredje hjul på PSO-aftalen var, at det samtidig var en løsning, som var neutral, og som ikke påvirkede råderummet, og derfor står jeg tilbage med den klare fornemmelse, at regeringen ligger inde med ideer og tanker om, hvordan man kunne påvirke råderummet mindre. Men det virker, som om det her i virkeligheden bare skal være en skjult skattelettelse ind ad bagdøren.

Svar:  Der er ikke noget, der er skjult. Det er sådan set helt åbent, at vi ønsker at sætte en elafgift nederst En meget stor del af det, man betaler for i dag, når man tænder for sin stikkontakt, er afgifter. De afgifter, tariffer og moms, der lægges på, er faktisk en større del end udgiften til selve produktionen af strømmen, og vi synes, godt hjulpet af sagkundskaben, at man kunne få en bedre balance ved at sætte den afgift nederst Giver det gevinst til borgerne? Jo, det gør det. Det har jeg ikke noget problem med at sige åbent og ærligt. En lavere afgift er en gevinst til borgerne. Det er nemlig sådan med elafgiften, at den vender den tunge nedad. Den rammer altså dem, der har de små indkomster, hårdest, så i forhold til at få et samfund, der er mere lige, er det en ganske glimrende afgift at lette. Det synes vi fra regeringens side er en god idé, men jeg ærgrer mig over, at Socialdemokratiet ikke bakker det op.
Kommentar:  Det er ikke korrekt, at forsvaret har handlet ulovligt. Der har været hjemmel til alle forsvarets opgaver, og det er ikke korrekt, at der skal gives en ordre, før forsvaret kan udføre den her type opgaver Som jeg også har svaret både i samråd og på spørgsmål her i salen, er det sådan, at Fødevarestyrelsen kan anmode forsvaret om støtte. Det har Fødevarestyrelsen gjort. Forsvaret og dermed forsvarets top, forsvarets ledelse og forsvarschefen vurderer, om det er inden for rammerne af forsvarslovens § 7. Der har Forsvaret gjort. De er ikke i tvivl om, at den er fuldt dækkende. Da den her sag kom op, har jeg selvfølgelig interesseret mig gevaldig meget for, om den er dækkende – og ja, det er den.

Svar:  Ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål. Jeg spørger, om ministeren har udstedt en ordre. Det er et meget, meget simpelt spørgsmål. Der er jo ikke 350 soldater, der bare kører til Jylland, uden at der er udstedt en ordre, og ifølge den paragraf, ministeren hele tiden henviser til, nemlig forsvarslovens § 7, skal ministeren være inde over. Så nu spørger jeg meget simpelt – ja eller nej: Har ministeren udstedt en ordre?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.