kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg er jo sådan set rigtig glad for de ting, ministeren siger, for jeg mener også, at det er et stort problem, hvis der er sådan nogle parallelle retssamfund, og jeg er også bekymret over de kvinder, som oplever de her problemer. Så jeg ser i hvert fald også frem til, at det her udvalg skal sidde og arbejde med det her. Kan ministeren fortælle noget nærmere om, hvor lang tidshorisonten er, hvornår vi kan regne med at se nogle udspil fra dem, og hvad det er for nogle retningslinjer, de kigger på?

Svar:  Det kan jeg godt. Der kom nogle SFI-rapporter, næsten lige efter at jeg var blevet minister, og nogle af dem konkluderede jo blandt andet, at vi har problemer med social kontrol. Der var en rapport, som handlede om parallelle retsopfattelser, og som selvfølgelig endnu en gang understregede, at man i mange, mange år har gjort alt for lidt på det her område. Det synes jeg jo er en opgave, som vi i fællesskab må tage på os. Og jeg håber, når embedsmandsgruppen engang kommer med sit arbejde, at vi også i Folketinget kan finde et bredt flertal for at gøre noget. For det her drejer sig om, hvordan vi kan hjælpe en gruppe borgere, som kan blive rigtig klemt, fordi der kan være visse kultur- eller værdinormer, som de bærer med sig, og som gør, at de ikke oplever, at den danske lov gælder dem. Derfor handler det for mig om at se rigtig meget om oplysning. Alle skal oplyses om, hvad det er for nogle regler, der gælder i Danmark, hvad det er for nogle retningslinjer, der er de gældende, og hvad for nogle rettigheder folk har. Det synes jeg er rigtig vigtigt. Så vil jeg også gerne sige, at myndighederne også løbende indskærper over for trossamfundene i Danmark, at det lige præcis er dansk lovgivning, der skal følges, og at man kan tilbagekalde vielsesmyndigheden, hvis der er nogle, der skaber tvivl om, hvorvidt de lever op til det ansvar.
Kommentar:  Tak. Anerkender ordføreren for Enhedslisten faktum, nemlig at proteinindholdet i dansk korn generelt er lavere end for eksempel kornet i nogle af vores nabolande – man kan bare gå til Tyskland? Anerkender ordføreren det faktum?

Svar:  Ja, det anerkender jeg, og hvis man kigger på det over 100 år, kan man se, at proteinindholdet i både byg og hvede i Danmark sådan set har været faldende. Det er en tendens, som rækker mange år tilbage. Hvis man vælger sorter, som giver mest muligt udbytte i kilo, så kan man ikke samtidig få et højt proteinindhold. Måske mangler vi lidt flere landmænd her i Folketingssalen. Vi er jo to til stede nu med en landbrugsfaglig uddannelse, og vi er i alt tre her. I gamle dage var der lidt flere landmænd. Jeg ved ikke, om det var med til at sikre en højere kvalitet i debatterne, men jeg synes virkelig, der mangler, at der er lidt flere, som ved noget mere om at dyrke jorden, og som ikke kan blive, hvad skal man sige, forledt til at liberalisere så meget ved at oppløje randzoner og ved bare at give efter for, at der kan bruges mere kvælstof i det danske landbrug. I en situation, hvor vi skal passe på vores grundvand, og hvor biodiversiteten er faldende, risikerer vi sådan set, at de fremskridt, vi har opnået, ved at vandmiljøet er blevet forbedret de seneste 30 år, går tabt med mere gødning.
Kommentar:  Jeg har på intet tidspunkt sagt » skal « – på intet tidspunkt. Det kan ministeren overhovedet ikke henvise til. For siger ministeren, at lærerne  skal  vise Muhammedtegningerne, ville det før minkskandalen nok blive opfattet som en instruks, men vores justitsminister har jo oplyst om, at selv om en statsminister siger, at noget skal gøres, er det ikke juridisk bindende. Det har vi i hvert fald hørt meget om i den senere tid. Så bare rolig, minister. Det, jeg egentlig bare ønsker, er at høre ministerens holdning til det her. Det er det, det drejer sig om. Det er en politisk holdning. Vi er politikere herinde, og det er ministeren også, selv om ministeren nu er minister. Så jeg opfordrer endnu en gang ministeren til at svare på det, jeg egentlig spurgte om.

Svar:  Jeg er lige præcis politiker, og jeg vil ikke, at vi begynder at skulle påvirke lærerne til at undervise i det ene eller det andet. Lærerne har på den måde undervisningsfrihed og er underlagt de rammer, som skolebestyrelsen fastlægger, og de kan fra dag til dag tage stilling til, hvilke elementer der indgår i undervisningen. Det er der en lang dansk tradition for, som jeg mener at Dansk Folkeparti og i det her tilfælde fru Pia Kjærsgaard burde skatte noget højere, end tilfældet er i den her debat.
Kommentar:  Jeg tænker, at ministeren peger på den ydelseskommission, som skal i gang med at arbejde forhåbentlig om et øjeblik. Og der kan være rigtig meget fornuft i at få kigget på det. I forhold til det arbejde er ministeren så enig i, at Princeton Universitys undersøgelse skal være en del af det arbejde, som ydelseskommissionen skal i gang med at lave?

Svar:  Hvis jeg selv skulle arbejde i sådan en kommission, ville jeg synes, det var helt naturligt at inddrage relevante forskningsartikler. Med det forbehold, at jeg ikke har læst undersøgelsen, men kun har læst om den i medierne, virker den da til at være et meget relevant og sagligt indlæg i debatten. Så ja, det ville jeg da synes var naturligt.
Kommentar:  Hvis spørgeren ønsker at gå ind i det med hensyn til de to helt konkrete uddannelsesinstitutioner, der er her, vil jeg foreslå spørgeren at sende det som et skriftligt spørgsmål, og det er simpelt hen, fordi det er ganske svært at gå ind og se på, om der er er nogen særlige lokale forhold, der gør det. Og det er derfor, jeg kan svare spørgeren på det, som angår de generelle principper for tildeling af takster. Det har også noget at gøre med, at det kan gøre en forskel, om det er et stort eller et lille gymnasium, og inden for den almene gymnasiale sektor er der nogle særlige udkantstilskud, som der ikke behøver at være til nogle af de andre gymnasiale områder. Så generelt er det sådan, at man, hvis man kigger på de fire gymnasiale uddannelser, der er, og renser det for de forskelle, der er i, at laboratorie- og værkstedsfaciliteter kan være forskellige, så kan se, at det er udlignet i forhold til de fire retninger. Der kan være noget, der giver en forskel på størrelsen, og der kan være noget i forhold til læreroverenskomster. Så derfor vil jeg i forhold til lige præcis det eksempel foreslå, at spørgeren stiller det som et skriftligt spørgsmål, og så kan vi se nærmere på, hvad det skal være. Så hvad angår de generelle principper, skulle der være lige vilkår med de forskelle, jeg nævnte før.

Svar:  Det vil sige, at det, jeg hører ministeren sige, er, at der også burde være ens retningslinjer for for eksempel sådan noget som udkantstilskud og de betingelser, der er, for at kunne få udkantstilskud. Eller er der forskellige beregningsgrundlag for de to typer gymnasier, og hvordan er de?
Kommentar:  Hvorfor er det, at Venstre ikke bare vil sige, at det er 1.000 familier, vi snakker om? Det er 1.000 familier, som har lige præcis den her indkomstsituation, som Venstre har beskrevet i stort anlagte kampagner. Og hvorfor er det, Venstre ikke bare stille og roligt vil indrømme, at det var forkert, når man sagde, at det ikke kunne betale sig at arbejde? For det kan betale sig at arbejde. Vi har netop gjort noget ved det, sådan at det skal kunne betale sig at arbejde. Det er derfor, vi har gennemført en skattereform; det er derfor, vi har gennemført en anden modregning i forhold til kontanthjælp, hvis man får et arbejde. Vi har jo netop sikret, at det i højere grad i dag kan betale sig at arbejde, end dengang herre Lars Løkke Rasmussen var statsminister. Så det er en problemstilling, der optager os. Og i modsætning til herre Lars Løkke Rasmussen har vi haft lejlighed til at gøre noget ved det i de sidste 3½ år, og i modsætning til herre Lars Løkke Rasmussen har vi haft planer, gennemført dem, men det, vi ikke kan få fra herre Lars Løkke Rasmussen, er en helt almindelig politik. Læg politikken frem, Venstre! Det ville klæde jer.

Svar:  Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om vores politik, som jo er helt klart at sige, at der skal lægges et loft over kontanthjælpen. Hvis vi nu tager eksemplet med flygtningefamilierne, som altså har haft en indkomstfremgang på 10.000 kroner om måneden – 10.000 kroner om måneden. Jeg ved ikke, om statsministeren kan komme i tanker om andre familietyper, som har haft en indkomstfremgang i den her størrelsesorden, mens statsministeren har været statsminister, og som derfor er i en situation, hvor gevinsten ved at flytte fra sig fra det ud i et arbejde til en overenskomstmæssig mindsteløn er meget, meget lille – 6 kroner i timen. Det synes vi ikke er i orden. Det synes vi skal laves om, i kombination med at der lægges et loft. Når vi snakker flygtninge, som er i en midlertidig situation, har vi jo peget på, at man kunne tage afsæt i de regler, vi har for vores SU-modtagere med forsørgelsesforpligtelse. Vi har peget på, at man så burde give en sprogbonus, sådan at folk, der kommer til Danmark som flygtninge, hurtigere kan gribe ud efter det danske arbejdsmarked. Men vi snakker jo for døve ører i den forstand, at statsministeren slet ikke mener, at der er et problem, og jeg skal afstå fra at stille spørgsmål. Jeg konstaterer bare, at man jo kan sammenfatte det, statsministeren har sagt her i dag, til, at en gevinst på 6 kroner i timen, jamen det er så den, man kan få, og det er den, man vil stille sig tilfreds med. Det er så i orden. Det er et synspunkt, jeg ikke er enig i.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 107 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til finansministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Værsgo, herre Christian Poll.
Kommentar:  Jeg synes jo, at det er interessant, at den regering, som har fået bragt Danmark ud af den henstilling, som den tidligere regering med herre Lars Løkke Rasmussen i spidsen fik Danmark ind i, nu får skældud for, at vi sådan set har fået styr på dansk økonomi. Jeg tror ikke, at der er et eneste menneske, der observerer dansk økonomi, som kan være i tvivl om, at det går langt bedre nu, end det gjorde for 3 år siden. Vi overholder jo alle rammer for, hvad vi skal overholde i dansk økonomi. Dansk økonomi har en AAA-rating fra de store bureauer, og det er altså ikke alle økonomier i Europa, der har det – faktisk efterhånden ganske få. Vi understøtter økonomien, fordi væksten ikke kommer sig så hurtigt, som vi vil, og herre Lars Løkke Rasmussen må jo også svare på, hvordan hans eget budget hænger sammen. Der er fremlagt en finanslovsaftale, hvor man vil gå ud og åbne kommunernes budgetter. De, der er ansvarlige ude i kommunerne, siger, at det ikke kan lade sig gøre. Så allerede i det første finanslovsudspil, som Venstre skal fremlægge, falder tingene fra hinanden. Vi overholder budgetlov. Vi overholder de rammer, vi skal inden for EU. Vi har fået Danmark ud af den henstilling, som den tidligere regering fik os ind i. Danmarks økonomi går bedre, i form af at beskæftigelsen er kommet op, ledigheden er gået ned, og så tillader herre Lars Løkke Rasmussen, der var en stor del af det at skabe alt det her rod, at stå og klandre os for, at vi nu har fået ryddet lidt op i dansk økonomi. Han burde faktisk takker os for det.

Svar:  Jamen hvis vi skal takke hinanden, vil jeg da også gerne takke statsministeren for efter valget at have slået ind på den kurs, vi anbefalede før valget. For det er jo rigtigt, at Danmark på mange måder er på sporet, et spor, vi lavede før valget: efterlønsreform, dagpengereform, ro omkring de offentlige budgetter. Det var jo alt det, der dengang skulle forsvinde med afsæt i de her servietberegninger: »En Fair Løsning«, »Fair Forandring«, det hele er tryllet væk på 12 minutter, så er der en pengeregn ned over kommunerne, der er to lærere i alle skolelokaler og så videre og så videre Statsministeren blev på det spor, vi andre lagde ud, lavede måske århundredets største vælgerbedrag, men fint nok, det var godt for Danmark. Det, jeg kerer mig om nu, er, om det bliver ved med at være godt for Danmark nu, hvor statsministeren øjensynlig er ved at genskabe tricket fra 2011, nemlig at bilde befolkningen ind, at man har styr på tingene. Må jeg ikke stille et helt konkret spørgsmål – et helt konkret spørgsmål: Kan statsministeren forklare mig, hvorfor det lovforslag, der indgår i lovprogrammet på energiministerens område omkring elforsyningsloven, der handler om engrosmodellen, først skal træde i kraft i 2016 og ikke i 2015, sådan som det var regeringens første intention?
Kommentar:  Betyder det så, at jeg skal forstå det sådan, at det, der står i forståelsespapiret om fjernelsen af det, der kaldes loft over engelsksprogede studerende, ikke bliver til noget, men at man naturligvis fastholder den værnsregel, som blev indført af den tidligere regering i samarbejde med su-forligskredsen – jævnfør det, ministeren svarede?

Svar:  Det, der blev lavet, kan vi gøre klogere, og det tror jeg vi kan gøre sammen, og det vil jeg gerne.
Kommentar:  Vi er fuldstændig enige om, at man skal stå fast på de danske værdier og på den danske kultur. Problemet er bare, at vi samtidig er enige om, at vi gerne vil have et Danmark i balance. Nu risikerer vi om 10 år at have 28 kommuner, hvor der er kønsopdelt svømmeundervisning, og så er der jo ikke tale om et Danmark i balance. Er det ikke at fralægge sig ansvaret herindefra?

Svar:  Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, det er det modsatte. For jeg mener rent faktisk, at det er helt afgørende, at vi tager den her debat, og at vi stiller os frem og siger, at det her ikke hører til i Danmark – for det hører ikke til i Danmark, efter min mening. Men jeg mener altså samtidig, at vi står os stærkest ved hver især rent faktisk at stå på det fundament af frihedsværdier, som generationer før os har lagt. Jeg vil så ikke afvise, at man på sigt kan komme dertil, hvis man kan se, at evnen og viljen til at stå fast på frihedsværdierne ikke er der; så kan det være, at man bliver nødt til at ty til lovgivning. Men som udgangspunkt mener jeg ikke man skal lovgive på det her felt.
Kommentar:  Tak. Men i forhold til det med, om man så skal udvide det fra, at det kun er dem, der har ansvaret for minkproduktionen, det konkrete produktionssted, og så helt ud til, at det er alle, kan man spørge: Hvad nu, hvis det viser sig, at man her i første runde får løst de problemstillinger, der er – for vi er i Venstre sådan set også enige i, at der har været nogle konkrete tilfælde, vi skal have taget hånd om, for ellers var vi jo ikke kommet med det her lovforslag, det siger sig selv, så der anerkender vi på den måde, at vi skal tage hånd om det her – ved alene at målrette det mod dem, der er ansvarlige, hvorfor er det så, at Socialdemokraterne vil udvide det til at omfatte alle? For man kan jo den anden vej rundt sige, at det jo faktisk er dem, der har ansvaret, der også er ansvarlige for at sørge for at få uddannet deres medarbejdere. Det behøver vi jo ikke at lovgive om.

Svar:  Venstres ordfører modsiger sig selv, for det, det drejer sig om her, er, at hvis man skulle følge den terminologi, skulle man selvfølgelig lave alle kontrolbesøgene færdige hos de 1.500 minkfarmere, vi har i landet, og bagefter skulle vi sætte os ned og se på, hvad der var behov for. Regeringen kommer jo med det her forslag, fordi de mener, at der er behov for, at det i hvert fald som minimum skal være sådan, at driftslederen ved noget om det her. Jeg kan jo godt se, at alle andre har sagt, også i de her høringssvar, at ministeren slet ikke skal have den mulighed, altså at de sidste, der passer minken, også skal have det. Venstre opretholder det, fordi det ser pænt ud på papiret, men vi vil gerne tage det skridt videre og sige, at vi synes, det er godt, at folk, der passer vores dyr, også som minimum har et 4-dages-kursus, og derfor synes vi, at det både skal gælde driftslederen og de ansatte. Man kan sige, at vi er lidt længere fremme i skoene, end Venstre er, men det er jo ikke første gang i historien.
Kommentar:  Socialdemokraterne har fokus på, at vi skal holde på de arbejdspladser, vi har i Danmark. Vi skal skabe nogle flere arbejdspladser. Vi skal sørge for, at der er arbejde til danskerne. Vi skal sørge for, at vi på den måde sikrer en robust finansiering af vores velfærdssamfund mange, mange år frem i tiden ikke bare til at opretholde det nuværende niveau, men til hele tiden at modernisere og sørge for, at der er penge til at have en offentlig sektor, der kan sikre den service, som danskerne – både borgere og virksomheder – har behov for. Noget af det, som jeg tror at mange virksomheder, der overvejer at investere i Danmark – hvor der skal være ansat internationalt arbejdskraft og dansk arbejdskraft –  har fokus på, er, at de gerne vil placere deres investeringer et sted, hvor der er en højtuddannet arbejdsstyrke, hvor der er et godt arbejdsmiljø, hvor der virkelig er nogle medarbejdere, der vil yde en ekstra indsats. Jeg har selvfølgelig også læst høringssvarene, og jeg er glad for og ser frem til, at vi forhåbentlig her senere i den her valgperiode får taget hul på at gennemføre en skattereform, som kan være med til at sikre, at de folk, der går på arbejde, får noget mere med hjem i lønningsposen, og at vi også får sikret, at vi har en robust finansiering af vores velfærdssamfund, sådan at vi kan skabe gode forhold for de virksomheder, som ønsker at etablere sig eller placere afdelinger her i Danmark.

Svar:  Jamen igen en masse flotte ord, en masse gode hensigter, som jeg nægter at tro på at der er nogle her i Folketinget der er uenige med herre Thomas Jensen i. Men nu kan virksomheder altså ikke leve af flotte hensigter, og de hårdtarbejdende danskere kan ikke gå ud på en arbejdsplads, som kun er der i form af pæne hensigter. Der er det altså virkeligheden, der er afgørende, og virkeligheden med det her forslag er, at virksomhederne ikke længere kan få fuldt fradrag for de helt rimelige, almindelige udgifter, de har. Man vil kunne opleve at skulle betale skat, selv om man over en periode har tabt penge. Det er jo et nybrud i dansk skattepolitik, at man skal betale skat, selv om man ikke har tjent penge. Det er dog – må herre Thomas Jensen vel indrømme – i høj grad nytænkning. En virksomhed, der har haft større udgifter end indtægter, skal nu til at betale skat. Synes herre Thomas Jensen ikke, at det gør et stort indtryk, at forslaget bliver mødt med kommentarer og en melding fra skatteministeren selv om, at det bliver mindre attraktivt at investere i Danmark? Er det ikke bekymrende, at det her koster arbejdspladser?
Kommentar:  Det skal jeg meget beklage at statsministeren på den måde har holdt sig selv i passiv uvidenhed om. Vi har sådan set i forbindelse med vores sommergruppemøde fremlagt skitserne til en reform af beskæftigelsesområdet. Nu synes jeg allerede i øvrigt, at statsministeren ikke er så konstruktiv, som hun ellers lagde fra kaj, fordi jeg beder jo ikke om noget bestemt tal. Jeg beder sådan set bare om buy-in, altså om et tilsagn på det, man kunne kalde et koncept, som vi udviklede sidste år, da vi lavede en vækstpakke I, nemlig at vi har en samtidig øvelse, hvor vi ser på beskæftigelsesområdet. Så kan det godt være, at statsministeren har en mindre ambition, end jeg har, om, hvor mange penge der kan trækkes ud – det må vi jo så diskutere – men hvor vi så i det mindste er enige om, at det, der kan trækkes ud, flyttes og investeres direkte i skatte- og afgiftslettelser. Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi det var det, vi foreslog med SU og kontanthjælp. Regeringen var imod. Det endte præcis på den måde. Så kunne vi lige så godt springe den mellemfase over. Regeringen er bagud på grund af alle de her ministerskifter. Vandplaner ligger og sejler; der er kommet en ny minister; det hele er aflyst. Europapolitisk aftale ligger og sejler; der er kommet en ny minister; det hele er udskudt. Børnechecken ligger og sejler; der er kommet en ny minister; det hele er udskudt. Så hvis vi skal have gang i tingene, kunne vi måske også lige så godt springe den her mellemregning over og blive enige om, at nu går vi på jagt efter nogle beskæftigelsesmillioner eller -milliarder, og vi investerer dem direkte i skatte- og afgiftslettelser.

Svar:  Herre Lars Løkke Rasmussen tager lidt fejl. Der er ikke noget, der er udskudt, hverken den europapolitiske aftale eller nogen andre ting. Den europapolitiske aftale diskuterer vi jo sådan set stadig. Det, der har vanskeliggjort den, er, at Venstre hele tiden har haft nye krav til den, sådan opfundet løbende krav til den, og det gør selvfølgelig tingene lidt vanskelige, men lad nu det ligge. Men jeg skal også sige, at vi nok har en lidt forskellig tilgang til det her, for vi starter ikke beskæftigelsesdiskussionen med at tænke på et tal. Vi starter med at finde ud af, hvordan vi kan indrette vores beskæftigelsessystem, og der kan sikkert godt laves nogle ting om, som sikrer, at vi får den enkelte ledige i centrum og tager udgangspunkt i de individer, mennesker nu engang er, og finder den bedste indsats til de mennesker. Venstre derimod er startet med at sige, at de kan finde 3 milliarder, og jeg er egentlig glad for, at herre Lars Løkke Rasmussen bekræfter det i dag, fordi det, man har lagt frem, er ikke en plan. Det er højst en skitse tegnet med løs hånd. Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få en rigtig plan for, hvordan beskæftigelsessystemet skal indrettes, hvis det skal give 3 milliarder. Der er jo ikke nogen tvivl om, at Venstre stadig skylder et svar på det.