kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak, og tak til Dansk Folkepartis ordfører for talen. Ordføreren siger, at Dansk Folkeparti har hjulpet regeringen. Ja, og i den her konkrete sammenhæng har man jo hjulpet regeringen med at skære 539 million kroner væk på kulturens institutioner og kulturtilbuddene her de sidste år. Og modsat hvad herre Alex Ahrendtsen jo ellers har for vane at sige, nemlig at Dansk Folkeparti går ind for at styrke kunst og kultur uden for hovedstadsområdet, så har Dansk Folkeparti medvirket til, at der er blevet skåret 212 million kroner på kulturinstitutionerne uden for hovedstadsområdet. Det synes jeg jo er trist, men det skal bemærkes. Så har Dansk Folkeparti jo tit sådan en snuptagsløsning: Vi gør lige det og skaffer pengene dér. Og nu har man så kastet sig over de internationale kulturpuljer, og dem har jeg kigget lidt på. Det, der ligger der, er jo blandt andet hele vores musikeksport, altså eksportmidlerne til at sikre, at vi får bedre indtjening på dansk musik, det er vores filmeksport, det er Det Dansk Kulturinstitut, som laver en rigtig god indsats for små penge i rigtig mange lande, og det er at drive Det Danske Hus ved Kunstbiennalen i Venedig, for nu at nævne nogle få eksempler. Hvad er det for nogle af de her ting, som herre Alex Ahrendtsen mener er dårlige, og som skal skæres væk?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Altså, det er jo fuldstændig rigtigt, at institutioner uden for hovedstadsområdet har mistet nogle penge og også institutioner inden for hovedstadsområdet. Og det er også derfor, at vi foreslår, at man fjerner omprioriteringsbidraget. Vi har også haft nogle drøftelser med tidligere kulturminister herre Bertel Haarder, som også var meget ked af den måde, det foregik på. Det lykkedes os ikke at få ændret på de betingelser. Og så er der snuptagspuljerne. Jeg synes egentlig, jeg gjorde meget klart rede for, at vi ikke ville fjerne alle de internationale midler. Vi vil tage nogle af dem, så der vil stadig væk være plads til for eksempel kulturinstitutterne eller til eksporten, altså Music Export Denmark er 4 million kroner, og kulturinstitutterne er, så vidt jeg husker, 16 million kroner Og da der stadig væk er 120 million kroner tilbage – forudsat at tallene stadig væk holder – så er der også penge til herre Mogens Jensens kæpheste.
Kommentar:  Jeg synes da helt personligt, at det er trist at se, hvad en kommune kan finde på at lægge frem af spareforslag. Det er et forslag fra embedsværket, og jeg vil da gerne sige, at det er et forslag, og at der ikke er taget stilling til det endnu. Men det handler om, at der i loven står, at den enkelte borger skal have den hjælp, som vedkommende har behov for, ud fra de ressourcer, man nu engang måtte have.

Svar:  Nu ved jeg godt, at det er et forslag, der er sendt i høring. Og man kan jo rive sig selv i håret, når man hører, hvordan nogen overhovedet kan finde på at sende noget i høring om, at bad reduceres fra en gang om ugen til en gang hver anden uge, eller at man vil sætte et loft over en bestemt hjælp netop for at fravige servicelovens regler. Så derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvad vil ministeren gøre, hvis de her spareforslag bliver vedtaget? Det er ikke blot i Bornholms Regionskommune, men det kan også være i en anden kommune, at man er meget kreativ i forhold til det her. Hvordan vil ministeren sikre, at vi fortsat kan have en god ældrepleje, som sagtens kan blive bedre rigtig mange steder?
Kommentar:  Jeg slutter afstemningen. For stemte 5 (LA), imod stemte 57 (S, RV, SF og EL), hverken for eller imod stemte  48 (V, DF, KF, ALT og SP). Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet. Vi går til afstemning om forslagets endelige vedtagelse nu.
Kommentar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 58 (V, DF, KF og LA), imod stemte 51 (S, SF, RV, EL og Christian H. Hansen (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om det stillede ændringsforslag. Der er ikke nogen, der beder om ordet. Så er forhandlingen om ændringsforslaget slut, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren siger, at der er behov for at kigge reglerne igennem, og der er en opfordring her fra Dansk Folkepartis side til, at ministeriet går i gang med det arbejde, og også andre ministerier går i gang med det arbejde. Det er jo et tværministerielt arbejde, som der er behov for at sætte i værk, fordi det også omhandler undervisning og givetvis også regler og lovgivning fra andre ministeriers områder. Men én ting er, at man vil kigge på lovgivningen, og noget andet er, om man så vil lave lovgivningen om. Skal det forstås sådan, at ministeren i dag har en holdning til, om det er hensigtsmæssigt eller uhensigtsmæssigt, at man, selv om man har fået inddraget sin opholdstilladelse eller er nægtet forlængelse af opholdstilladelsen, har søgt om asyl, faktisk kan blive boende i en kommune, og at man kan gå i skole ude i en kommune? Er det efter ministerens opfattelse ikke mere hensigtsmæssigt, hvis det er, at man bliver overflyttet til et center, og at man så der kan modtage undervisning, hvis det er, der er behov for det?

Svar:  Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at vi hele tiden skal sørge for, at vores system rent faktisk også understøtter det udsendelsesregime, som vi nu engang har her i Danmark, og derfor tror jeg, at vi har behov for at kigge på det, men det er også fuldstændig korrekt, som herre Martin Henriksen siger, at det her ikke alene er i mit ministerium. Det er jo i virkeligheden tværministerielt, som herre Martin Henriksen også nævner her. Jeg synes, at vi skal bekræfte hinanden i, at det er helt afgørende, at vi også har de muligheder for at få udsendt de her mennesker, hvilket er nødvendigt, når mennesker skal udsendes og kan udsendes af Danmark.
Kommentar:  Nu kan jeg i den sammenhæng ikke huske, om herre Henning Hyllested ligesom nogle af hans kollegaer udspringer fra fagbevægelsen, men hovedaftalen er jeg sikker på at herre Henning Hyllested er bekendt med – og det med at lede og fordele arbejdet er jo sådan set, som det er. Der tror jeg altså, at det er relativt uklogt at gå ind at blande sig for meget i det. Selvfølgelig kan jeg gennemtvinge ting, hvis det er virkelig nødvendigt, men jeg har nu i udgangspunktet en stærk tillid til, at politiet i et fornuftigt samarbejde mellem ledelse og ansatte kan finde ud af at løse de her ting. Og sagen er, at vi blandt andet omkring trafikkontroller jo har løsnet på den fasthed, hvormed det foregik før, så man får bedre mulighed for lokal tilrettelæggelse i de sammenhænge.

Svar:  Jo, jeg er noget fra en transportafdeling under 3F, så jeg har det meget, meget tæt inde på livet. Jeg får rigtig mange henvendelser, når jeg nærmer mig min egen hjemby og min egen fagforening, fordi der er et utal af chauffører i den fagforening. Og det er jo blandt andet også deres viden, jeg ligesom her prøver at bringe videre, fordi de jo altså giver udtryk for, at de ikke synes, indsatsen er god nok, eller at den er ikke mangefacetteret nok. Det er sådan set bare det, jeg vil sige.
Kommentar:  Så kan man sige, at det jo så er godt at få det slået fast. Man kan så tænke, hvad det skal til for at ville analysere noget, hvis man alligevel allerede på nuværende tidspunkt kan sige, at det slår vi så fast. Fred være med det. Regeringen må analysere, hvad den vil. Men så skal jeg høre i forhold til den politiske proces, vi må forstå der stadig skal være om en – som det hedder i regeringsgrundlaget – modernisering af forsyningssektoren. Der står der jo i regeringsgrundlaget, at det skal tage udgangspunkt i det udspil, som den tidligere V-regering lavede på forsyningsområdet. Skal det forstås sådan, at det udspil stadig står til troende, og at det også er udtryk for den nuværende regerings holdning til, hvad der skal ske på forsyningsområdet?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Det fremgår af regeringsgrundlaget, at den forsyningsstrategi, som den tidligere regering fremlagde, fortsat består. Det er et udspil, der er kommet fra regeringen, og der vil også skulle være politiske forhandlinger. Jeg forventer, at også spørgerens parti vil blive inddraget i de forhandlinger, så der er jo ikke noget endeligt resultat. Men det er klart, at forsyningsstrategien og de elementer og tanker, der ligger bag forsyningsstrategien, står uændret.
Kommentar:  Det var godt at få bekræftet – og det krævede så velsagtens ni spørgsmål – at regeringen står bag de målsætninger, vi har i velfærdsaftalen, om, at vi skal nå, at 85 procent af alle unge får en ungdomsuddannelse her i 2010, og at 95 procent får en ungdomsuddannelse i 2015. Det er jo glimrende, for så må man jo også bare konstatere, at så er finansministeren også enig med os i, at det, som undervisningsministeren har været ude at forsøge at forplumre debatten med, simpelt hen er at fifle med den her målsætning. Vi har en fælles forpligtelse til at sikre, at unge får en ungdomsuddannelse – og det er overgangen til spørgsmålet. Det er klart, at der en gevinst ved, at flere får en ungdomsuddannelse. Det er selvfølgelig derfor, vi har lavet aftalen og gør den indsats både for den enkelte og for samfundet, men der er jo også et kæmpe tab. Har man i Finansministeriet gjort sig nogle beregninger over, hvad det samfundsøkonomiske tab er, ved at man ikke når de målsætninger? Har man som følge af det efterslæb, der allerede er nu, hvor det er gået tilbage og tilbage med gennemførelsesprocenten, gjort sig nogle overvejelser om, hvad det danske samfund taber ved, at vi ikke når det mål, som vi i fællesskab har sat os?

Svar:  I forbindelse med drøftelserne om velfærdsaftalen i 2006 skønnede Finansministeriet, at uddannelsesmålsætningerne på sigt ville øge beskæftigelsen med omkring 15.000 personer. Virkningen på beskæftigelsen kommer først på lidt længere sigt. De første 5, 10, 15 år vil den samlede fuldtidsbeskæftigelse som udgangspunkt dæmpes, fordi flere unge er i uddannelse og derfor i gennemsnit deltager mindre på arbejdsmarkedet. Virkningen på 15.000 fuldtidspersoner afspejler således, at arbejdsstyrken isoleret set reduceres med omkring 10.000 fuldtidspersoner som følge af meroptag på uddannelserne, mens stigningen i arbejdsstyrkens uddannelsesniveau på sigt forudsættes at øge beskæftigelsen med op mod 25.000 personer. Hvordan billedet ser ud, hvis ikke vi når de opstillede mål, afhænger blandt andet af, hvor langt vi i givet fald måtte være fra målene i 2015. Men udgangspunktet er som sagt, at vi når de mål, vi har sat os for 2015.
Kommentar:  Det er alligevel frisk. Jeg står og siger, at det sådan set er et udmærket forslag, som vi vil arbejde positivt videre med, hvorefter Venstres ordfører fortæller, at det er vi imod. Det er vi ikke. Vi har bare sagt: Lad os nu arbejde seriøst med det, lad os bruge den tid, det tager, også i udvalgssammenhæng, til at arbejde med det her. Vi er sådan set ikke imod det. Hvis der er gode forslag til afbureaukratisering, hvis der er gode forslag til bedre måder at gøre tingene på, så lad os dog se positivt på dem. Men det kræver jo, at man åbner for en dialog, og det kræver, at vi fordomsfrit diskuterer, hvordan det her i øvrigt bliver brugt.

Svar:  Det her forslag går jo også ud på at udtrykke en principiel holdning her fra Folketingets side over for regeringen om, at man ønsker, at regeringen skal fremsætte et lovforslag, der skal fjerne ejendomsvurderingen, og så komme med løsninger på de udfordringer, det giver på nogle andre områder. Den debat tager vi jo, når det lovforslag bliver fremsat i en ny samling, men debatten her skal handle om, om man er enig i at afskaffe ejendomsvurderingen og så finde en løsning på alt det andet. Det er jo det, vi skal debattere i dag og stemme om senere, så det er det, Socialdemokraterne skal have en principiel holdning til.
Kommentar:  Ja, og det er også derfor, at der hele tiden skal følges op på at se, om vi kan gøre mere og andet. Og det er netop i det lys, at vi med finanslovsaftalen, som vi jo indgik med Dansk Folkeparti her i sidste uge, nu har aftalt, at der skal indføres en ordning, der jo netop forhindrer udenlandsk støtte, hvis formål det er at modarbejde og underminere demokratiet og grundlæggende frihedsrettigheder, og det er noget, jeg forventer Dansk Folkeparti og regeringen allerede i den her måned skal til at drøfte sammen.

Svar:  Er det noget, som regeringen problematiserer i forhold til den her organisation under det tyrkiske religionsministerium? Er det noget, man påtaler? Er det noget, man siger højt? Gør man opmærksom på, at man er betænkelig ved den udvikling, altså at de bruges på den her måde, også i forhold til moskébyggerier i Danmark?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 110 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og så går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg kan ikke huske tallene i hovedet, men jeg har ikke nogen grund til at antage, at det, som fru Sophie Løhde læser op, er forkert. Jeg vil bare gerne understrege, at Socialdemokratiet før valget sagde, at vi ville nedsætte en ydelseskommission, der skal komme med anbefalinger til, hvordan et nyt ydelsessystem skal se ud, og indtil da vil vi kompensere de børnefamilier, der er kommet i klemme på grund af de ydelser, som vi mener ikke har fundet den rette balance mellem hensynet til børnene og så de andre hensyn, som vi også anerkender, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde, og at vi ikke skal have et ydelsessystem med satser, der er markant højere end i vores nabolande. Det er fortsat vores politik, og vi har gennemført den, præcis som vi sagde vi ville.

Svar:  Faktum er, at Socialdemokratiet før valget lovede, at ydelserne ikke ville blive sat op. Faktum er, at Socialdemokratiet som en af sine første gerninger i regeringen starter med at bruge 300 million kroner på at hæve ydelserne for især ikkevestlige indvandrere. Jeg gentager mit spørgsmål: Tror ministeren, at det betyder, at det bliver mere eller mindre attraktivt at søge imod Danmark, at en integrationsydelsesmodtager nu kan få 2.700 kroner ekstra skattefrit hver måned som konsekvens af den aftale, som regeringen har lavet sammen med venstrefløjen?
Kommentar:  Tak for det, formand. Jeg læser op her: Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at de seneste års fald i antallet af udsatte boligområder er stoppet ved den seneste opgørelse?

Svar:  Tak for spørgsmålet. På den nyeste liste over ghettoområder, der blev offentliggjort den 1. december 2016, er der 25 almene boligområder, som fortsat opfylder kriterierne. Det er et uændret antal i forhold til året før og således også fortsat det laveste antal ghettoområder i samtlige de år, der er udarbejdet en ghettoliste. Til sammenligning var der i 2014 opført 31 ghettoområder på listen. Så det er ikke så dårligt, at vi holder niveauet på 25 ghettoområder. Det viser, at den indsats, der ydes af boligorganisationerne, af kommunerne og af politiet, fortsat bærer frugt. Det synes jeg er tilfredsstillende. Men vi skal selvfølgelig fortsætte indsatsen. Der er jo, som spørgeren siger, trods alt ikke sket et fald i antallet af ghettoområder, og 25 boligområder med alvorlige udfordringer er stadig væk for mange. Derfor vil jeg også opfordre kommuner og boligorganisationer til sammen at bruge de efterhånden mange redskaber, som de har til rådighed, til at iværksætte en positiv udvikling i de udsatte boligområder. Der er midler i Landsbyggefonden inden for rammerne af den gældende boligaftale både til sociale indsatser, infrastrukturforbedringer og renoveringer. Der er statslige puljemidler til en styrket koordinering i udsatte boligområder, uddannelse og beskæftigelsesindsatser samt et vedvarende fokus på at bekæmpe ungdomskriminalitet.
Kommentar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal (SF), tiltrådt af et mindretal (EL og ALT), og der kan stemmes. Vi afslutter afstemningen. For stemte 18 (EL, ALT og SF), imod stemte 83 (S, DF, V, LA, RV og KF), [hverken for eller imod stemte 0]. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 3, 5, 7, 9, 11, 13, 15, 17, 19, 21, 23, 25, 27 og 29, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, som forkastet. De er forkastet. Der stemmes så om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (SF), tiltrådt af et mindretal (EL og ALT), og der kan stemmes. Vi afslutter afstemningen. For stemte 18 (EL, ALT og SF), imod stemte 83 (S, DF, V, LA, RV og KF), [hverken for eller imod stemte 0]. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg betragter herefter ændringsforslag nummer 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, 18, 20, 22, 24, 26, 28 og 30, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, som forkastet. De er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 31, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen afsluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Altså, kommunerne får et større bloktilskud, hvis de har større udfordringer med integration af flygtninge, så der er jo en betaling til kommunerne for at tage imod mange flygtninge. Men ud over det er der de her tiltag, som særligt udsatte boligområder allerede i dag kan søge om for at komme ud af den situation at være et særligt udsat boligområde. Så det, som herre Kaare Dybvad efterspørger, findes jo allerede, men det udelukker selvfølgelig ikke, at vi kan finde på nogle nye tiltag, når vi har et overblik over Landsbyggefondens økonomi.

Svar:  Jeg har ikke yderligere.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 26 (RV, SF, EL, ALT og Susanne Zimmer (UFG), imod stemte 69 (S, V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Jeg er da glad for, at ministeren kan se, at der er et behov, og også lægger op til, at kommunerne har en rolle at spille. Men når nu vi har nogle satspuljemidler, som er blevet bevilget til området, og når vi kan følge med i, at de midler, der er afsat, ikke blev brugt, men at man sådan set kunne opføre flere boliger, så mener jeg, at de partier, der er bag satspuljeforliget, sådan set har en forpligtelse til at være med til at sikre, at de penge, der er blevet bevilget til et bestemt formål, også bliver anvendt til det formål, for der må jo være en grund til, at man har imødekommet en ansøgning om at bygge flere skæve boliger. Vi står jo i den situation, at der bliver flere og flere mennesker, som lever på gaden, og der er god grund til at hjælpe dem. Det er ikke dem alle sammen, vi kan hjælpe ind i en toværelseslejlighed til den normale husleje i for eksempel de større byer. Det er jo der, at man så har fundet ud af, at skæve boliger kan være en måde at prøve at imødekomme de hjemløses behov for en anderledes type boliger. Dem har man opført forskellige steder i landet, og der er nogle steder rigtig gode erfaringer med, at det kan hjælpe nogle af de hjemløse videre til et mere normalt liv. Derfor synes jeg, at der er en særlig forpligtelse for ministeren, når nu det er sådan, at der er afsat midler, at være med til at sikre, at de penge bliver brugt, eller til at forklare, hvorfor der ikke er behov for så mange penge. Så jeg synes, at det er en væsentlig dialog med kommunerne, som regeringen bør tage. Det kan godt være, at det ikke er boligministeren alene, der skal have den her dialog med kommunerne, men at det også er andre ministre i regeringen, der skal være med til at arbejde for, at vi får flere boliger målrettet de hjemløse, som vi kan se et stigende antal af i gadebilledet, og som vi også kan se et stigende antal af i statistikkerne – og det er år efter år.

Svar:  Der er jo to muligheder, når en hjemløs skal have en bolig. Den ene er, at vedkommende får en almindelig bolig, og at der ydes støtte, så vedkommende kan håndtere at være i den almindelige bolig. Det synes jeg er en rigtig god måde at gøre det på. Så er der en anden mulighed, nemlig at man har skæve boliger, som kan huse hjemløse, der til trods for støtte har problemer med at være i almindelige boliger. Jeg kan da ikke på stående fod sige, at kommunerne varetager den vurdering forkert, altså vurderingen af, om det skal være almindelige boliger med støtte eller skæve boliger. Derfor kan jeg da heller ikke sige, at fordi Folketinget har vedtaget at give et antal millioner kroner, som vil kunne søges af kommunerne, skal vi sige, at de ikke søger nok eller søger forkert, hvis de ikke søger om alle de midler, der er bevilget. Det kan jo være, at de har fundet andre måder at løse de hjemløses problemer på i deres kommune, nemlig via støtte i almindelige boliger. Det er jo ikke sådan, at når Folketinget bevilger x antal millioner til et formål, er pengene tabt, hvis de ikke bliver brugt til formålet. Vi har udlagt det til kommunerne at vurdere behovet for skæve boliger, og så må vi også have en vis tillid til, at de kan vurdere det behov.
Kommentar:  Tak for det, og tak for ordførertalen. Jeg får lyst til at spørge, om det ikke gør indtryk på Dansk Folkeparti, når de lønmodtagere, der skal igennem det her kursusforløb – uanset hvor i landet de bor, og uanset om det er på landet eller i byen, eller hvor man er hjemmehørende som lønmodtager – ønsker, at der i hvert fald som en del af det her forløb også bliver klasserumsundervisning, fordi de vurderer, at det er den måde, de får mest effekt ud af kurset, altså den effekt, som jo i sidste ende skal betyde, at risikoen for at blive smittet som person, som lønmodtager, minimeres i de danske svinestalde? Gør det slet ikke indtryk på Dansk Folkeparti, eller er Dansk Folkeparti måske åben over for at diskutere i udvalgsarbejdet, om man kunne lave en kombinationsløsning, hvor man integrerer e-learning med noget klasserumsundervisning?

Svar:  Altså, jeg synes altid, det er godt at tale om tingene. Så har jeg ikke lovet for meget, vel? Jeg synes faktisk, det er helt fint, hvis vi kigger på, hvad der kan være. Men jeg må indrømme, at i forhold til det her hygiejnekursus har jeg lige umiddelbart meget svært ved at se problemet ved, at det er e-learning. Alle dem, der tager en landbrugsuddannelse, vil jo få det med ind i deres landbrugsuddannelse, så det her drejer sig om de folk, der så ikke lige har en landbrugsuddannelse, men som kommer i nærheden af de her svinestalde. Og der synes jeg altså bare at e-learning har vist sine forcer – jeg hader at bruge engelske udtryk, men nu kunne jeg ikke lige komme på et dansk – altså sine styrker, fordi flere kan tage det, fordi de ikke er afhængige af at skulle dukke op på et uddannelsessted. Og det har jeg i denne forbindelse, lige præcis med det her, stor respekt for at man kan gøre, fordi det vil give mulighed for rigtig mange for at tage det kursus.