kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Et af de problemer i asylsystemet, som den nuværende regering har overtaget fra den tidligere regering, er, at der sidder mange, som ikke rejser hjem, på trods af at deres sag er endeligt behandlet i Flygtningenævnet. Den tendens har været stigende også under den tidligere regering. Den nuværende regering har sat fokus på det, blandt andet med den aftale, som vi har lavet med Liberal Alliance og Enhedslisten, for at sikre, at flere rejser ud, for folk, der har fået endeligt afslag på asyl, hører ikke hjemme i Danmark. De skal rejse frivilligt ud af landet. Det er de faktisk forpligtet til. Hvis de ikke gør det, så finder der jo tvangsmæssig udsendelse sted, og en hel række andre initiativer kan sættes i værk. De initiativer er nu blevet forbedret med den aftale, vi har lavet med Liberal Alliance og Enhedslisten, og det er jeg faktisk meget tilfreds med. Jeg kunne have ønsket mig, at den tidligere regering var gået lige så hårdhændet til værks, som vi gør nu.

Svar:  Joh, vil jeg sige til ministeren, men vi ved jo alle sammen godt, at når Enhedslisten lægger stemmer til udlændinge- og integrationspolitik, så er det ikke skærpelser, men så er det lettelser, og det er derfor, at Venstre og Dansk Folkeparti ikke er med i den pågældende aftale. Nu kan ministeren godt bilde sig ind, at det er en skærpelse, men i realiteten gør det det lettere at være asylansøger i Danmark, og det er jo også derfor, at man bruger over 200.000 kroner om året per asylansøger. Det system, som justitsministeren skaber, tiltrækker flere asylansøgere, og det tiltrækker desværre ikke folk, der reelt er forfulgte. Det tiltrækker folk, der udnytter de danske regler. Det er jo derfor, vi ser, at, jeg tror 46 procent af dem, der kommer til Danmark og siger, at de er asylansøgere, i virkeligheden er folk, der har søgt om asyl i et andet EU-land og skal sendes tilbage. Så kan justitsministeren jo godt klandre den tidligere regering, men jeg synes egentlig, det ville klæde ministeren at påtage sig ansvaret og sige her i Folketingssalen i dag: Det er et problem, vi gør alt, hvad vi kan, for at løse det, og jeg kan love jer for, at problemet vil være mindre i omfang om 3 måneder, 6 måneder og om 1 år. Det ville være rart, vil jeg sige til ministeren.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 98 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Helt konkret i forhold til 5G har vi jo ikke så mange oplysninger. Det er der, hvor der også er forskel på, hvad det er for en teknologi i forhold til tidligere teknologier. Der er også en helt ny EU-rapport, som lige er kommet, som siger lidt det samme, som Sundhedsstyrelsen siger, nemlig at der mangler informationer sådan om worst case-scenarier og eksponeringstæthed. Det er noget med sådan overlappende stråler især i tætte byområder, hvor der kan komme problemer med tætheden af det og eksponeringsgraden af det. I Bruxelles' hovedstadsregion har de også sagt nej tak til det her 5G-pilotprojekt af hensyn til sundhedsaspektet. For det kan jo være svært at blive sådan helt klog på, når det også bliver lidt generelle svar. Kunne vi få noget mere konkret information om det? Vil ministeren arbejde for det i den her konkrete sag om 5G?

Svar:  Jeg oplever ligesom spørgeren, at der kommer mange henvendelser om det her, som blandt andet jo også bygger på, at der er rigtig, rigtig mange ikkekorrekte oplysninger, der florerer på blandt andet de sociale medier, og som gør folk bekymrede. Derfor synes jeg sådan set også, at det er vigtigt – og det var det, jeg sagde indledningsvis – at kommunikere klart og tydeligt, og hvis vi kigger på vores sundhedsfaglige myndighed i Danmark, altså Sundhedsstyrelsen, så er det deres klare vurdering, at der ikke er en sundhedsrisiko forbundet med 5G-netværket. Der ligger også uddybende information, som Sundhedsstyrelsen har bidraget med til skriftlige svar til spørgeren, og har spørgeren yderligere ting, som spørgeren ønsker skal opklares, så er det klart, at jeg selvfølgelig også gerne svarer på det med bidrag fra Sundhedsstyrelsen. Jeg tror bare også, det er vigtigt, at man holder fast ved, at rigtig mange af dem, der bliver bekymrede i dag, bliver bekymrede på baggrund af ikkekorrekte oplysninger, der blandt andet florerer på de sociale medier. Der tror jeg så også, vi har et fælles ansvar for at sørge for at viderebringe, hvad myndighedernes vurdering er, nemlig at der ikke er en sundhedsrisiko. Så skal vi selvfølgelig sørge for, og det var også det, jeg sagde indledningsvis, at Energistyrelsen og Sundhedsstyrelsen har en tæt kontakt også i forhold til det fremadrettede arbejde på området.
Kommentar:  Som sagt er forventningen, at der i udgangspunktet kommer til at være otte tog i timen. Det har tidligere kunnet afvikles inden for disse 10 minutters lukketid. Det er selvfølgelig også forventningen, at det vil man kunne gøre fremover, altså 10 minutter hver time. Men det er faktisk ikke givet, at strækningen skal betjenes med otte tog, skal jeg sige. Jeg har skrevet til Region Nordjylland for at koordinere betjeningen af Aalborg Lufthavn og afventer i talende stund Region Nordjyllands tilbagemelding på det. Det er nemlig muligt, at man vil – biltrafikken taget i betragtning – overveje at have en mindre intensiv togbetjening af Aalborg Lufthavn med regionaltog.

Svar:  Så jeg spørger helt konkret: Hvor mange minutter hver time forventer ministeren at trafikken vil være standset på Thistedvej på grund af de nye togtider?
Kommentar:  Faktum er, at Socialdemokratiet før valget lovede, at ydelserne ikke ville blive sat op. Faktum er, at Socialdemokratiet som en af sine første gerninger i regeringen starter med at bruge 300 million kroner på at hæve ydelserne for især ikkevestlige indvandrere. Jeg gentager mit spørgsmål: Tror ministeren, at det betyder, at det bliver mere eller mindre attraktivt at søge imod Danmark, at en integrationsydelsesmodtager nu kan få 2.700 kroner ekstra skattefrit hver måned som konsekvens af den aftale, som regeringen har lavet sammen med venstrefløjen?

Svar:  Så bliver jeg nok også nødt til lige at gentage mig selv, for siden februar 2018, da Socialdemokratiet fremlagde sin udlændingepolitik, har jeg utallige gange formuleret, hvad der er vores politik, nemlig en ydelseskommission og indtil da et midlertidigt tilskud. Det er præcis det, vi har gjort. Det andet er: Kommer der flere eller færre? Det synes jeg er et helt relevant spørgsmål. Jeg tror, det er for tidligt at svare på, fordi vi indtil videre har lavet et midlertidigt tilskud. Men jeg anerkender fuldt ud, at det er et helt relevant spørgsmål, når vi får lavet de nye ydelser, nye satser, fordi vi selvfølgelig ikke skal have satser, der ligger markant over vores nabolandes, for jeg tror, at det i sig selv kan være med til at tiltrække flere asylansøgere til Danmark.
Kommentar:  Altså, genopretningsplanen, som statsministeren også henviser til, var en undtagelse fra skattestoppet, af den grund at finanskrisen havde ramt os. Vi mente, at det var rimeligt, at alle indkomstgrupper var med til at betale for den genopretning af dansk økonomi. Så vil jeg sige, at der ikke bliver meget at rydde op efter regeringen, af den grund at vi netop har fremsat klare svar på, hvordan vi sikrer, at økonomien hænger sammen i 2020. Jeg ved godt, at De Radikale siger, at det, Socialdemokraterne lægger op til, er en ikkeholdbar måde at finansiere ting på, og det er jo derfor, at skattestoppet og boligskatten pludselig er i spil. Jeg kan se, at rygraden stort set var lige så stiv som den var, da man præsenterede »En Fair Løsning« og sagde, at der ikke var et komma, der kunne ændres. Ja, det er væk nu, også når det gælder boligskatten, hvor man siger: O.k., så lad en kommission kigge på boligskatten. Der har jeg det enkle spørgsmål, som jeg håber danskerne vil stille, i hvert fald sig selv: Hvorfor mon Socialdemokratiet og SF vil kigge på boligskatten, hvis det ikke er, fordi de har et ønske om at lave den om?

Svar:  Tak, og jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig med De Konservatives skatteordfører, herre Mike Legarth, der i DR 2-programmet Deadline den 28. april 2011 sagde om regeringens skattestop, at »Jeg anerkender, at vi har brudt skattestoppet tre gange, fordi det var nødvendigt og jeg vil ikke på forhånd sige, at vi ikke kan finde på at gøre det i fremtiden. Vi skal jo følge med tiden«?
Kommentar:  Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er, at nu har der for eksempel på Fyn været eksempler på, at nogle har fundet punge med kontanter eller en A-nøgle eller noget andet vigtigt, og når de så ringer til politiet, får de at vide, når de først er kommet igennem det der med at trykke 1, 2, 3, 4 eller 5, at de jo bare på et tidspunkt må rette henvendelse for eksempel til Odense eller et andet sted, selv om borgeren måske bor et sted, hvor de ikke har transportmuligheder. Det sjove af det er, at politiet først griber ind, når pressen kommer ind over, og så er det, at jeg så vil spørge ministeren: Er det den form for service, borgerne skal have fremadrettet, altså, at hvis politiet skal gribe ind, er det først, når borgerne går i medierne?

Svar:  Til det kan jeg sige klart nej, for vi skal ikke have et politi, der er drevet af medierne. Det er nu heller ikke mit indtryk, men vi må indrømme, at der er mange udfordringer, og det er klart, at det må vi så sige til de til enhver tid eksisterende politiledelser i alle vores kredse at de selvfølgelig skal være opmærksom på, fordi borgerne skal selvfølgelig tages alvorligt med det, de kommer med. Det er klart.
Kommentar:  Jeg havde jo håbet at kunne trække det her spørgsmål, efter at vi lige har haft samråd i 1 time, hvor vi igen og igen har spurgt ministeren: Hvem gav ordren, og hvorfor trak ministeren ikke de danske soldater tilbage, da man fandt ud af, at statsministerens ordre var ulovlig? Vi kan stadig væk ikke få svar. Ministeren siger igen og igen § 7, § 7. § 7 siger, at det sker efter ministerens nærmere bestemmelse, og det vil sige, at forsvarsministeren skal tale med en anden minister og derefter udstede en ordre. Er det korrekt, at det er ministeren, der skal kontakte en anden minister og derefter udstede en ordre, og har ministeren udstedt den ordre?

Svar:  Det er ikke korrekt, at forsvaret har handlet ulovligt. Der har været hjemmel til alle forsvarets opgaver, og det er ikke korrekt, at der skal gives en ordre, før forsvaret kan udføre den her type opgaver Som jeg også har svaret både i samråd og på spørgsmål her i salen, er det sådan, at Fødevarestyrelsen kan anmode forsvaret om støtte. Det har Fødevarestyrelsen gjort. Forsvaret og dermed forsvarets top, forsvarets ledelse og forsvarschefen vurderer, om det er inden for rammerne af forsvarslovens § 7. Der har Forsvaret gjort. De er ikke i tvivl om, at den er fuldt dækkende. Da den her sag kom op, har jeg selvfølgelig interesseret mig gevaldig meget for, om den er dækkende – og ja, det er den.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 113 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), [imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0]. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg tror så ikke, vi når det med retsforbeholdet i den dialog, vi lige har med hinanden her. Jeg ved ikke, om statsministeren kan oplyse, hvornår regeringen fremlægger en plan, hvor man kan se, hvordan det her begrænsede råderum, regeringen har i sin økonomiske politik, disponeres på forskellige velfærdsområder. Vi mangler jo sådan en plan for at kunne tage en ordentlig diskussion. Udgiftsstop betyder jo ikke, at vi har mindre – det betyder, at vi har det samme. Og der er jo områder, hvor der kan disponeres anderledes. Altså, vi bruger 2½ milliard kroner mere på ulandsbistand, end vi er forpligtet til i vores internationale målsætninger. Udlændingepolitikken er vel en god milliard dyrere under den her regering, fordi man fører en mere slap politik. Der er jo masser af steder, hvor der kan flyttes rundt, og jeg tror i øvrigt også, det indgår i regeringens egen tænkning, at man kan disponere pengene anderledes. Derfor ville det jo, hvis vi skal have en ordentlig diskussion med hinanden, være interessant, om regeringen på et tidspunkt ligesom ville sige, helt præcist hvor de her 3 milliard kroner skal bruges. For i øjeblikket drøner regeringen jo rundt og skaber ligesom et indtryk af, at de kan bruges alle steder, og at alle kan gøres glade.

Svar:  Det er jo sådan, at regeringen hvert eneste år fremlægger et forslag til en finanslov, og det er jo et godt sted at starte, hvis man gerne vil se på regeringens prioriteringer. Og der vil man jo se, at der vil være forskel på det, regeringen kan med 3 milliard kroner ekstra om året, og det, som Venstre vil kunne. Det, der mangler, er ikke svar fra regeringen. Regeringen har netop i dag lavet en aftale med kommunerne og regionerne om, hvordan vi skal tilrettelægge økonomien fremadrettet – gode aftaler, som sikrer mere velfærd til danskerne. Nej, det, der mangler i dansk økonomi, er, at Venstre begynder at fortælle, hvordan nulvæksten skal udmøntes. Hvordan ser det ud, Venstre? Hvordan ser det ud i forhold til vores velfærd, vores ansatte i den offentlige sektor? Jeg gør mig faktisk meget umage med at sige, at 3 milliard kroner ikke er guld og grønne skove – slet ikke, overhovedet ikke. Men det betyder også, at man er nødt til at være lidt præcis med, hvordan man gerne vil bruge de her penge. Men det betyder samtidig, at Venstre ikke kan blive ved med at foregøgle befolkningen, at det ikke har nogen betydning, at man åbenbart fremadrettet de næste 5-6 år opererer med, at man bruger et stort rundt nul i den offentlig sektor. Det kan man jo godt mene, men så indrøm dog over for danskerne, at det har en konsekvens.
Kommentar:  Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at det var let at finde en bolig, men jeg har sagt, at det er overkommeligt at finde en bolig. Og så vil jeg gerne sige, at der jo ikke er nogen tvang, med hensyn til at man skal bo og arbejde i den samme kommune. Man må sådan set godt finde sig et arbejde i København og så bo udenfor København. Sådan er verden jo, og det er der masser af mennesker der gør – mennesker, der pendler hver eneste dag. Jeg begriber ganske enkelt ikke Socialdemokratiets stillingtagen i den her sag, altså at det næsten er et formål at holde nogle mennesker udenfor arbejdsmarkedet, og det gør man ved at give meget høje ydelser, så det ikke længere kan betale sig at arbejde. Det forstår jeg simpelt hen ikke. Det er et af de steder, hvor man bare må sige at vandene skilles fuldstændig i dansk politik.

Svar:  Nå, det vil jeg nu ikke give ministeren ret i. Jeg mener sådan set, at mange af de familier, der har gået på kontanthjælp i mange år, og også har nogle børn, er sårbare, og det er dem, jeg prøver at passe på på en helt anden måde, så de netop ikke skal rives ud af deres vante omgivelser, og så de for eksempel ikke skal komme ud i en anden skole eller ud i de tyndtbefolkede områder. Det er lige netop det med, at man gerne vil have, at kontanthjælpsmodtagerne skal i arbejde, og så kommer de ud et sted, hvor der er meget længere til arbejde, og hvor der er færre arbejdspladser, og så bliver det sværere for en kontanthjælpsmodtager at finde et job. Det er det, vi vil prøve at forhindre.
Kommentar:  Tak. Udgangspunktet for den livlige debat, der var i Aalborg, var jo andet end udlændinge. Det var for eksempel også, som Morten Bødskov siger, omprioriteringsbidraget. Vi har altså en fælles udfordring i at sikre, at vi kan dirigere ressourcer derhen, hvor der er mest brug for dem. Det er jo den diskussion, jeg deltog i på det kommunaløkonomiske forums møde. For så vidt angår spørgsmålet om, hvor pengene til de her ting skal komme fra, vil jeg bare sige, at førsteprioriteten hos os altså er at få de her mennesker i arbejde, for kommer de ikke i arbejde, så ser de regnestykker, der kan laves, tror jeg, meget, meget tunge ud i et langt livsforløb på offentlig forsørgelse afsluttende med folkepension. Så derfor er det vigtigt med diskussionen og drøftelsen med arbejdsmarkedets parter og med kommunerne om, hvordan vi finder mekanismer, der gør, at man hurtigt kan komme i job.

Svar:  Men det er jo lidt utroligt, at finansministeren kan blive ved med at svare udenom. Michael Ziegler, som er konservativ borgmester i Høje-Taastrup Kommune, har sagt, at hvis kommunerne skal finde flere penge, ud over hvad de allerede skal finde for at dække de områder, der presser sig på lokalt, så bliver der tale om rå besparelser, rå besparelser, på servicen. Det er, ligesom om at finansministeren lever i sin egen verden. Jeg er godt klar over, at det er meget tykke mure, der er ovre i Finansministeriets røde bygning engang imellem, men hvordan kan finansministeren mene, at det her er en klagesang fra kommunerne? Og vil finansministeren sikre, at den øvelse, man nu har gang i, som ikke bare gælder 2016, hvor opgaven jo er enorm, men som også gælder 2017, 2018, 2019, 2020 og så videre, ikke forplanter sig og bliver til egentlige velfærdsforringelser i kommunerne for børn, for ældre, på områderne for forebyggelse og på den sundhedsdel, som ligger i kommunerne, og andre af de kommunale velfærdsområder?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 og 2, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Mit spørgsmål er: Hvilke saglige begrundelser har ministeren lagt vægt på ved afgørelsen om at nedlægge eksportambassadørordningen?

Svar:  Lad mig understrege, som jeg også sagde før, og jeg vil gerne understrege det igen, at jeg har stor respekt for alle eksportambassadørerne. De har gjort en fin indsats. Men som allerede nævnt peger min vurdering og ministeriets vurdering på, at eksportambasadørordningen var for dyr. Vi vurderer ganske enkelt, at vi får mere ud af pengene ved at anvende dem på en anden måde, nemlig først og fremmest ved at prioritere initiativer, der skaber direkte kontakt mellem danske virksomheder og samhandelspartnere på vækstmarkeder. Det efterlyser de, det er vi nødt til at sikre. Dernæst handler det om at iværksætte tiltag på de områder, hvor Danmark har styrkeposition og anses som en god samarbejdspartner. Det handler om hele det grønne område, det handler om sundhed og velfærdsteknologi, og det handler om oplevelsesøkonomi. Her kommer ambassaderne til at spille en større rolle via deres veludviklede evne til at forstå de nye og ofte komplicerede markeder. Sidst, men ikke mindst skal vi sikre, at Danmark får en større del af de udenlandske investeringer fra vores vækstmarkeder. Men vigtigst af alt vil den her regering prioritere vækstmarkederne endnu højere. Det har vi understreget, ved at vi har fået en minister for handel og investering. Jeg er glad for, at der er lagt op til en større bevilling til den her indsats, og at der i alt afsættes 50 million kroner over 2 år til at styrke indsatsen over for BRIK-landene og de andre vækstområder. Så vi har opprioriteret indsatsen og herunder også brugt midlerne fra eksportambassadørerne.
Kommentar:  Jamen det, der er behov for her, er jo sådan set, at vi sætter fokus på, lige præcis hvad det er, den borger har behov for af hjælp, hvad det er, den her borger  ikke  selv er i stand til at udføre. Det er regeringens holdning, at kommunerne bør fokusere på, hvad der er den kommunaleservice forpligtelse, nemlig at tilbyde personlig og praktisk hjælp til borgere, som  ikke  selv er i stand til at udføre disse opgaver. At tillade kommunerne at tilbyde tilkøbsydelser vil ikke kun være et brud med, hvad der traditionelt set opfattes som en kommunal opgave, det vil samtidig også kunne indbefatte en i hvert fald efter min opfattelse ikkenødvendig udvidelse af den offentlige sektors aktiviteter. Altså er ønsket om lige at få tørret lidt paneler af, som var eksemplet her foregående, jo ikke her et eksempel på en opgave, som den konkrete borger ikke selv er i stand til at udføre, for var det sådan, var den pågældende borger jo blevet visiteret til det i den udredning, der går forud for at få tilbudt den praktiske og personlige hjælp.

Svar:  Jeg kan simpelt hen ikke lade være med at synes, at det altså er grove løjer her at høre en minister fra et såkaldt liberalt parti, som herinde på Christiansborg synes at vide, hvad det er borgeren har behov for. Altså, vi kan sidde herinde på Slotsholmen, og så ved vi lige præcis, hvad borgeren har behov for. Det har vi besluttet os for. Vi ved lige præcis, hvad Gerda Hansen i Vejgaard i Aalborg Kommune har brug for. Hvis hun giver udtryk for, at hun gerne vil have tørret paneler af, så ved vi, at det har hun ikke behov for. Det har vi besluttet os for, det sidder vi og bestemmer på Slotsholmen. Hun giver udtryk for, at hun gerne vil have tørret paneler af. Hun har hørt, at regeringen har noget, de kalder frit valg: Kunne jeg ikke få lov til frit at vælge min kommunale hjemmehjælp til at gøre det her? Nej, siger kommunen så, for regeringen har bestemt, at så skal du vælge en privat. Men Gerda Hansen siger så: Men jeg vil ikke til at have en helt anden dame ind og gøre rent i min lejlighed. Nu har jeg lige vænnet mig til hende, jeg har. Hende er jeg godt tilfreds med. Der er det altså, at den såkaldte liberale regering siger: Næ, den form for frit valg går virkelig ikke hos os, for vi ved lige præcis, hvad du har behov for. Jeg synes, det skurrer lidt i ørerne.
Kommentar:  Ja, det kan der i hvert fald ikke herske to meninger om. Nu er det jo sådan, at det faktisk ikke kun er i Albertslund, der har været de her skyderier på det sidste. Umiddelbart inden, altså i perioden omkring den 25. marts, var der tre skyderier i Avedøre Stationsby, dels i to tilfælde ved Bødkerporten, dels ved Bymuren i forbindelse med blandt andet et tilholdssted for nogle unge mennesker. Der tror jeg bare man skal være opmærksom på, når man hører om, at nu bliver der skudt i Albertslund, og at nu bliver der skudt i Avedøre Stationsby, at der altså breder sig sådan en utryghedstemning blandt borgerne, og derfor tror jeg også, det er vigtigt, som ministeren er inde på, at man viser, at man er der. Men jeg ved ikke, om ministeren er i besiddelse af oplysninger om, hvorvidt der er en forbindelse. Mig bekendt er de skyderier i Avedøre Stationsby ikke opklaret endnu. Men vi så jo også, hvordan en situation på Nørrebro på et tidspunkt kom helt ud af kontrol sidste år, og jeg håber da virkelig ikke, at det er sådan en knopskydning af skyderier, som vi kommer til at opleve på Vestegnen.

Svar:  Nej, det håber jeg sandelig heller ikke. De bedste at spørge er jo dem, der er bindegale nok til at tage en pistol i hånden, og det kan vi jo ikke altid forhindre. Men det, vi jo kan gøre alt for, er både at have et godt efterretningsarbejde, og det er, hvis skaden så sker, at vi efterforsker og finder frem til, hvem det er, og putter dem i fængsel. Heldigvis er det jo sådan, at den bandepakke, som spørgerens parti og regeringen sammen med Socialdemokratiet har lavet, betyder, at de kommer rigtig, rigtig lang tid i fængsel. Mange af de her bandemedlemmer kommer jo til at sidde 3, 5, 6, 7 år i fængsel, og det er bare rigtig godt. Men jeg er meget, meget opmærksom på det her, og jeg har ikke oplysninger på stående fod om det i Avedøre og en sammenhæng til Albertslund. Det kan jeg simpelt hen ikke lige svare på her.