Kommentar:  Kriminaliteten i Danmark er de seneste år faldet på langt de fleste områder. Det er glædeligt, for det betyder, at færre danskere ender som ofre for kriminelles helt uacceptable handlinger. Vi Socialdemokrater er optaget af at forebygge kriminalitet. Jo færre, der begår kriminalitet, jo færre bliver ofre, og vi er meget optaget af, at de, der forbryder sig mod loven, får en straf, der sikrer, at forbrydelsen ikke gentager sig. Men hvorfor straffer vi? Ja, straf handler om retfærdighed. Det handler om, at der er en konsekvens ved at bryde lovgivningen. Men vi må aldrig, aldrig, straffe alene for straffens skyld. Derimod må formålet være at sikre, at forbrydelsen ikke begås igen eller på anden vis gentages, altså at den kriminelle ikke ender med at blive endnu mere kriminel. Det var netop baggrunden for, at vi i 2014 lagde op til en lovændring vedrørende samfundstjeneste. Både Justitsministeriets forskningsenhed og Straffelovrådet havde entydigt peget på, at samfundstjeneste gør kriminelle mindre kriminelle. Udvidelsen gav mulighed for brug af samfundstjeneste som alternativ til ubetinget fængsel ved førstegangsovertrædelser, der ikke havde karakter af organiseret eller banderelateret kriminalitet. I 2014 ændrede vi samtidig loven for de lidt længere straffe på mere end 3 måneders fængsel med en ordning, så der ved ny kriminalitet udløses en reststraf svarende til en tredjedel af den betingede fængselsstraf, når samfundstjenesten er udført. Det betyder altså, at ny kriminalitet i prøvetiden straffes hårdere, hårdere end tidligere. Lovændringen betød også, at op til en tredjedel af samfundstjenesten efter Kriminalforsorgens bestemmelser skulle kunne bestå af deltagelse i særlige behandlings- eller uddannelsesprogrammer. Det er altså i den ånd, som vi nu ser at samfundstjeneste bliver brugt, og det er jo derfor, der er sket en stigning i brugen. Jeg forstår, at der er partier, der ønsker loven ændret på baggrund af en artikel i Jyllands-Posten i april om netop stigningen i brugen af samfundstjeneste. Og, ja, det er jo rigtigt, at der er sket en stigning. Vi har ønsket, at flere skulle ud af kriminalitet og ikke sidde i fængslerne og blive endnu mere kriminelle, som al forskning viser. Derfor vil jeg gerne opfordre til lige at stoppe op en gang og lige sætte sig ind i tallene her, undersøge tallene nøjere. Når vi har så solid dokumentation for, at samfundstjeneste betyder, at flere forlader kriminalitet, så vil jeg blot appellere til, at man ikke bare ændrer den per refleks for at få den største overskrift i en avis. Vi skal som politikere dyrke retfærdigheden – ingen tvivl om det – men vi må aldrig blive blinde over for det, der virker. Så vil jeg gerne rose justitsministeren, for jeg mener faktisk, at det er helt rigtigt, når justitsministeren siger, at vi bliver nødt til at have Rigsadvokatens vurdering af, om den lov, som vi vedtog i 2014-15, bruges efter hensigten. For det er jo klart, at bruges loven ikke efter hensigten, så der altså er nogle kriminelle, som det ikke dengang var tilsigtet skulle have samfundstjeneste, der får samfundstjeneste, ja, så er sagen jo en ganske anden. Så skal der rettes op på det. Men at begynde per refleks at ændre et virkemiddel, en strafform, der med al tydelighed viser, at flere kommer ud af kriminalitet, og at færre påbegynder en kriminel løbebane, mener vi fra Socialdemokratiets side er en stor fejl. På vegne af Socialdemokraterne, SF, Alternativet og Enhedslisten vil jeg gerne oplæse følgende forslag til vedtagelse: Forslag til vedtagelse »Folketinget noterer, at både Straffelovrådet og Justitsministeriets forskningsenhed i 2014 konkluderede, at risikoen for tilbagefald til kriminalitet er signifikant lavere blandt personer, der er idømt en betinget dom med vilkår om samfundstjeneste, sammenlignet med dem, der er idømt en ubetinget frihedsstraf. På den baggrund blev det ved lov vedtaget at udvide brugen af samfundstjeneste over for et bredere felt af kriminalitetsformer, dog fortsat kun ved kortere domme. Samfundstjeneste bruges navnlig ved førstegangsovertrædelser, der ikke har karakter af organiseret eller banderelateret kriminalitet. Folketinget ønsker at undgå, at kriminelle falder tilbage i ny kriminalitet, hvorfor samfundstjeneste skal forblive et alternativ til fængselsstraf.« (Forslag til vedtagelse nummer V 83)

Svar:  Tak for det. Jeg vil bare spørge ordføreren, om det ikke gør indtryk, når organisationer står frem og siger, at når en gerningsmand for eksempel har tævet eller slået eller på anden måde ødelagt et offer, har gjort et offer bange, har såret en anden person, så betyder straf sådan set også noget i forhold til ofrene, og at det også er en form for retfærdighed, som samfundet skal udøve. Gør det ikke indtryk på ordføreren, siden ordføreren ikke vil være med til at lave det her om?