kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Vi er ikke spor uenige om, at det, der er helt centralt her, er barnet og hensynet til, hvad der er bedst for barnet. Og i den her særlige situation er der selvfølgelig også en familie, noget smitte og andre ting, som skal tages i betragtning, så det helt centrale er sådan set, at man lokalt rent faktisk på alle måder kan finde den bedste løsning. I den almindelige folkeskole siger vi: Gå hjem, lav nødundervisning, gør det så godt, I kan. Og det må være det samme her, hvis der er behov for at gøre noget lidt anderledes eller lidt skævt. Det kan godt være, at barnet ikke lærer helt så meget, som det ellers ville, men man kommer igennem situationen på den bedste måde. Jeg skal gerne sende et link til det her over til ministeren, når ministeren nu vil sende sit link til mig, så jeg kan finde det på hjemmesiden, så jeg kan sende det videre ud til de forældre, som jeg har kontakt med.

Svar:  Ja, vi må udveksle link. Og jeg vil sige, at det egentlig er mit indtryk, at man i skolesektoren helt bredt i den grad har fornuften med og simpelt hen vurderer, hvordan man kan få tingene til at lade sig gøre. Der er en del specialskoler, hvor man sidder i meget små lokaler, så selv om det egentlig er sundhedsmæssigt forsvarligt, synes man stadig væk, det er ubehageligt, og der er jo en del steder, hvor man så griber knoglen og ringer til kommunen og spøger: Kan vi ikke låne den nærliggende folkeskole, for deres klasselokaler er større, så vi ville synes, det var rigtig rart, hvis vi i en periode kunne undervise der i stedet for. Så selv om det andet sundhedsmæssigt egentlig er fint nok, så synes jeg da endelig, at man skal få brugt de fleksible muligheder og den kreativitet, der skal til for at få lavet de løsninger, hvis det er det, der skaber tryghed, når man går på arbejde eller skal i skole. Og jeg synes selvfølgelig også, hvis det er forsvarligt, at børnene er hjemme hos forældrene, at man som skoleleder skal bruge den mulighed, hvis forældrene anmoder om det.
Kommentar:  Tak for det. Som den tidligere ordfører netop sagde, går det her jo ud på, at vi forsøger at lave nogle kurser, så vi kan forbedre hygiejnen, og så vi kan reducere den mængde af husdyr-MRSA, som mennesker passivt kan være med til at viderebringe til det omgivende samfund, sådan at vi undgår eller minimerer risikoen for smitte. Vi har jo en handlingsplan om MRSA, og det her er så noget af det. I min optik er det helt fint, at det er et e-learningkursus, det må jeg sige. Jeg synes, det er godt. Når jeg siger det, er det, fordi mange af dem, der har med svin at gøre, er ude på landet, og nogle gange er det altså ikke så nemt at komme ind til et AMU-kursus eller et AMU-sted, hvor man så kan få klasseundervisning. Derfor synes jeg faktisk, det her er godt. Det betyder ikke, at man bliver dårligere uddannet. Sådan ser jeg ikke på det. Jeg mener rent faktisk, at e-learning kan være en rigtig god måde at lære nyt på. Det betyder også, at hvis man ikke arbejder med svin, men synes, at det kunne være relevant at tage kurset, jamen så har man mulighed for at gøre det uden nødvendigvis at skulle møde op i et klasselokale. Og det anser vi i Dansk Folkeparti for at være ganske glimrende – selv om det også er højteknologisk, hvis jeg må sige det sådan. Så vi støtter forslaget fra Dansk Folkepartis side.

Svar:  Tak for det, og tak for ordførertalen. Jeg får lyst til at spørge, om det ikke gør indtryk på Dansk Folkeparti, når de lønmodtagere, der skal igennem det her kursusforløb – uanset hvor i landet de bor, og uanset om det er på landet eller i byen, eller hvor man er hjemmehørende som lønmodtager – ønsker, at der i hvert fald som en del af det her forløb også bliver klasserumsundervisning, fordi de vurderer, at det er den måde, de får mest effekt ud af kurset, altså den effekt, som jo i sidste ende skal betyde, at risikoen for at blive smittet som person, som lønmodtager, minimeres i de danske svinestalde? Gør det slet ikke indtryk på Dansk Folkeparti, eller er Dansk Folkeparti måske åben over for at diskutere i udvalgsarbejdet, om man kunne lave en kombinationsløsning, hvor man integrerer e-learning med noget klasserumsundervisning?
Kommentar:  Der har da vist været gang i de sproglige blomster. Nu har jeg ikke lige de citater foran mig, som spørgeren refererer til, så dem kan jeg ikke så godt forholde mig til, men jeg kan sige, at jeg selvfølgelig synes, at det er rigtig vigtigt, at Sundhedsstyrelsens anbefalinger efterleves, og det gælder sådan set alle parter, ligegyldigt om vi så beder hinanden om at stikke piben ind eller ej. Jeg ser også meget frem til, at Sundhedsstyrelsen kommer med de opdaterede vejledninger, som, så vidt jeg er orienteret, kommer, lige når vi når ind i det nye år. Og det synes jeg sådan set er det, man må tage som afsæt her, nemlig at nu har vi de to parter, der er involveret i at sikre en god svangreomsorg og sikre den bedste start på livet for de nye borgere, der kommer til verden. De parter, der er en del af det, har begge to meget markant meldt sig på banen og sagt, at de både er meget optaget af at sikre det bedst muligt og meget interesseret i at påtage sig et stort ansvar. Det er jo det bedste udgangspunkt, når Sundhedsstyrelsen kommer med deres opdaterede anbefalinger, for så også at sikre, at man forpligter sig på at leve op til det.

Svar:  Sproglige blomster er så betegnelsen, som ministeren vil give ordene fra sine sundhedsordførere fra Socialdemokraterne og SF, når de siger, at forslaget er helt ude i hampen og kommunerne bør stikke piben ind. Jeg vil selvfølgelig i dag også gerne understrege, at jeg jo heller ikke på stående fod er i stand til at komme med nogle endegyldige svar på, hvordan svangreomsorgen i fremtiden bedst kan indrettes eller struktureres for at blive forbedret. Jeg må bare konstatere, at der er rigtig mange nyfødte og deres forældre, som i dag ikke får de tilbud, som de burde, og at man derfor også som politiker bør være åben over for konstruktivt at overveje, hvordan indsatsen kan forbedres, og herunder også overveje konstruktivt, om den nuværende opgavefordeling fungerer efter hensigten. Derudover synes jeg, det er væsentligt at bemærke, at baggrunden for kommunernes forslag er, at rigtig mange nybagte mødre i dag udskrives tidligere og tidligere fra sygehuset. I en enkelt region er det sågar sådan, at der er lagt op til, at den normale fødsel foregår ambulant; samtidig kan vi se, at indlæggelser inden for de første 30 dage af barnets liv stiger, ligesom antallet af behandlinger af nyfødte med ernæringsrelaterede diagnoser også stiger. De ting viser – set med mine øjne – at der er behov for at overveje en ændret praksis på området, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, når nu ministeren ikke vil forholde sig til de sproglige blomster fra hendes egne ordførere og heller ikke vil forholde sig til noget som helst om, hvordan man kunne gøre tingene bedre, om ministeren så mener, at Sundhedsstyrelsen helt bør se bort fra de forslag, som kommunerne nu har bragt på banen.
Kommentar:  Tak for det. En ting er vi fuldstændig enige i, og det er, at folkesundheden er allervigtigst – mennesker først. Nu er der jo så tale om en regeringsbeslutning om at nedlægge minkproduktionen i Danmark helt. Men vi har også kunnet se, jo også nu her på det seneste, at eksperterne ikke er helt enige om meldingerne om det. Nogle siger et, andre siger noget andet. Der er så nogle, der siger, at der kan være en frygt, der kan være en risiko. Det svæver lidt i luften, hvor stærkt beslutningsgrundlaget egentlig er for regeringens beslutning. Så kunne det ikke tyde på, at det er en sådan lidt forhastet beslutning, man er nået frem til i regeringen? Skulle man ikke have gået mere målrettet efter kun de smittede besætninger og så være lidt mere sådan afventende fra starten af i forhold til de besætninger, som ikke er smittet? Og så kunne man måske endda have nået at få inddæmmet smitten i tide.

Svar:  Jeg har selvfølgelig bemærket mig under hele coronakrisen, at Venstre har haft forskellige holdninger til mink – så skulle de aflives, så skulle de ikke aflives. Regeringens udgangspunkt har været helt klart hele vejen igennem: Vi lytter til sundhedsmyndighedernes og Seruminstituttets anbefalinger. Der er en klar risikovurdering om, at fortsat minkavl i Danmark giver en betydelig risiko for smitte og i øvrigt også en risiko, i forhold til om vores vacciner kommer til at virke. Det er på den baggrund, der er truffet beslutning om at aflive alle mink i Danmark.
Kommentar:  Når jeg nu har ministeren, vil jeg gerne spørge ind til noget, der berører de lidt yngre elever. Ministeren har tidligere opfordrer kraftigt til, at elever testes to gange om ugen. Nu kan jeg forstå, at ministeren også ønsker, at børn skal være med til at udføre selvpodning, altså teste sig selv i skolen. Det kræver heldigvis samtykke. Forældre til børn under 15 år skal være informeret om testningen og sige god for den. Hvordan undgår vi, at det skaber et A- og et B-hold blandt eleverne, så ingen elever risikerer at blive mobbet eller udstødt, fordi deres forældre vælger noget andet end flertallet?

Svar:  Jamen jeg tror sådan set ikke, at det er meget anderledes end fluorskylningen, som også var der, da jeg gik i skole, hvor nogle var fritaget fra fluorskylning og andre ikke var. Jeg synes jo, at vi har lagt op til nogle regler, som har en meget høj grad af smidighed, i form af at det er forældrene, der skal give samtykke, hvis man er under 15 år. Er man over 15 år, skal man selv give samtykke. Man kan som forældre vælge, at ens barn bliver pcr-testet hver gang, og det vil sige, at der ikke er noget barn, der kan gætte, hvorfor sidekammeraten ikke selv gennemfører den næsetest henne i skolen. Det kan lige så vel være, fordi forældrene har valgt, at barnet bliver testet et andet sted. Så umiddelbart er risikoen egentlig mere forbundet med fluorskylning, end den er i forbindelse med test.
Kommentar:  Men justitsministeren er vel enig i, at selv om teledata ikke i sig selv er den rygende pistol eller et bevis, er de jo med til at gøre, at man kan sandsynliggøre, at den forklaring, der kan være afgivet, ikke er korrekt. Og det er jo derfor, at når man ser på forløbet i nogle alvorlige og triste sager, Emilie Meng-sagen og drabet på kvinden i Elverparken, bliver man meget, meget ked af det, fordi det her jo potentielt kan betyde, at der dér er gerningsmænd – og det er der jo – som er på fri fod.

Svar:  Ja. Teledata bruges jo både i forbindelse med efterforskningen, men også, som spørgeren siger, i forbindelse med en domsforhandling, og det er jo en katastrofe, hvis man har været i en situation, hvor man for eksempel i efterforskningen har stået med fejlbehæftede teleoplysninger, sådan at oplysninger om, hvor en mobiltelefon har befundet sig eller andet, har været forkerte, sådan at man potentielt har tænkt: Nå, men den, der så er gerningsmand, kunne ikke være til stede dér, eller hvad ved jeg. Det er jo derfor, sagerne bliver gennemgået nu med den her grundighed – det er jo for at finde ud af, hvad karakteren af de her fejl er, og om der er nogen sager, som skal genoptages.
Kommentar:  Jeg synes, det er lige så vigtigt, som jeg tror herre Lars Løkke Rasmussen gør, at vi bevarer arbejdspladser – også arbejdspladser af den type, der henvises til. Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi er meget tydelige i forhold til de mål, vi har for vores klima- og energipolitik. Noget af det sidste, som danske virksomheder har brug for – også nogle af dem, som producerer inden for de her områder – er, at der køres en zigzagkurs i forhold til de ambitioner, vi har for vores klima- og energipolitik. Derfor er jeg ikke så enig i, at det er verden, der har ændret sig, men jeg tror nu snarere, det er Venstre, der har ændret sig, siden de indgik den her aftale med regeringen på et tidspunkt. For Venstre har jo sagt ja til alle de her ting. Og noget af det, vi hører fra virksomhederne, er: Lad nu være med hele tiden at ændre, hvor målposterne står; hold fast i det, I siger; indgå brede aftaler, og kør det helt i mål. Så undrer det mig, at Venstre har lyst til at ændre nogle af de her ting, når vi nu har så mange virksomheder, som har troet på, at de også kan regne med det, som politikerne siger.

Svar:  Det svar er jeg egentlig lidt ked af, må jeg sige, for når vi nu snakker om, hvem der har ændret sig eller ikke har ændret sig, tror jeg, at da vi indgik aftalen, lå der nogle beregninger, der viste, at det ville koste en gennemsnitlig husstand 1.300 kroner ekstra i energi, og nye tal tyder på, at det tal bliver tre gange højere – næsten tre gange højere, 3.500 kroner Dengang vi indgik den aftale, var der en forudsætning om, at EU's CO 2 -kvotepris var 23,5 euro. Den er nu nede på under en tier. Dengang vi indgik den aftale, var amerikansk skifergas meget dyrt, men nu er det faldet til en tredjedel af prisen. Og det er vel det, der er baggrunden for, at Dansk Energi har beregnet, at der ligger en meromkostning her. Det er vel også det, der er baggrunden for, at den rapport fra Det Miljøøkonomiske Råd, som øjensynlig offentliggøres i morgen, peger på, at der kan ligge et tab på 5.000 arbejdspladser. Så jeg står jo ikke her og siger, at vi skal stikke kursen om, men jeg spørger, om regeringen er indstillet på at drøfte med os, i hvilket tempo vi skal forfølge de mål, vi har sat, og om ikke det kunne være klogt at få den her regning reduceret for at skabe noget optimisme hos nogle forbrugere, der ellers får en ekstraregning, og for at sikre, at den her gartner og alle mulige andre i dansk erhvervsliv, der lider under for høje energiafgifter sammenlignet med deres konkurrenter, får en chance.
Kommentar:  Forhandlingen drejer sig i første omgang om de stillede ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen om ændringsforslagene sluttet, og vi går til afstemning

Svar:  Hvis ikke afstemning begæres, betragter jeg ændringsforslag nummer 1-4 af justitsministeren som vedtaget. De er vedtaget.
Kommentar:  Jeg vil gerne positivt kvittere for, at ministeren, i hvert fald for så vidt angår de platforme, som Transportministeriet har ansvaret for, vil sige: Selvfølgelig skal vi ikke have reklamer for Uber der. Men jeg synes nu nok også, at ministeren som ansvarlig minister på også taxaområdet kunne rette en skriftlig henvendelse til Forbrugerombudsmanden for at gøre opmærksom på, at der også i biografer og andre steder findes reklamer for en taxatjeneste, som faktisk er dømt ulovlig, og så beder Forbrugerombudsmanden om en kommentar på det og en redegørelse for, hvad vi faktisk kan stille op på det her område. For der er jo noget problematisk og noget uetisk i, at vi, samtidig med at vi har domstolenes ord for, at noget er ulovligt, opildner unge mennesker til at bruge det, når det er, de går i biografen og andre steder.

Svar:  Jeg synes, herre Rasmus Prehn skal stille sig tilfreds med, at jeg gerne vil kigge på, om det kan lade sig gøre at stoppe reklamer for Uber på platforme, som jeg på nogen måde som transportminister er ansvarlig for, og så ikke kræve af mig, at jeg skal lave en anmeldelse eller lignende til Forbrugerombudsmanden. Jeg har det bedst med, at Forbrugerombudsmanden er uafhængig af regeringen og kigger på lovgivningen uafhængigt af regeringen, og jeg tror, at det vil være et brud med den praksis, at Forbrugerombudsmanden er uafhængig af regeringen, hvis jeg begynder at anmelde noget til Forbrugerombudsmanden.
Kommentar:  Kommunerne giver jo altså udtryk for, at det ikke er sammenlignelige vilkår. De føler rent faktisk, at de har en ekstraudgift, når der bliver valgt privat hjemmehjælp. Det er jo det, de giver udtryk for, og det er ikke en eller anden propaganda fra en socialdemokratisk kommune. Nej, det er en konservativ kommune, der lægger tallene frem helt åbent og ærligt og siger: Det er dyrere for os. Det er sådan set ikke, fordi vi har noget imod frit valg, siger de, men når man vælger det private, skal vi have flere penge op af lommen. Det forekommer jo et eller andet sted forkert, at det, at man laver samme ydelse, bliver belønnet med 30 kroner mere i gennemsnit i det private. Det, man kan regne sig frem til her, er jo, at man ved at bruge de 30 kroner fra alle de antal timer, der nu er i Lyngby-Taarbæk Kommune, kunne få over 4.000 ekstra hjemmehjælpstimer på 1 år, som kunne komme de ældre til gode. Det er jo det, tallene her viser. Jeg synes altså ikke, at ministeren kan løbe fra, hvad konservative Lyngby-Taarbæk lægger frem her.

Svar:  Jeg er nødt til igen at forholde mig præcis til det oprindelige svar, som jeg startede med at give herre Rasmus Prehn vedrørende den udlægning, som herre Rasmus Prehn kommer med om den her sag, og som også fremgik af artiklen i Information. Jeg er nødt til at sige igen: Det er simpelt hen ikke rigtigt, at der er tale om, at der er forskel på, hvad det koster den kommunale og den private leverandør at levere 1 times hjemmehjælp. Det, der er udfordringen her, er, at udgifter, som rent teknisk jo ikke fremgår af den kommunale leverandørs regnskab, jo skal tages med, for der er tale om reelle udgifter for kommunen, som vælger at have en kommunal leverandør. Vi skal huske på netop udgiftsposter som administration, eksempelvis lønudbetaling og så videre, som jeg redegjorde for i den første del af min besvarelse. Så det er ganske enkelt ikke korrekt. Det bygger på forkerte antagelser om sammenhængene i kommunernes udgifter til hjemmehjælp.
Kommentar:  Jeg troede jo egentlig, at spørgeren ville blive glad for en besvarelse, hvor jeg siger, at nu har jeg bedt Sundhedsstyrelsen om at iværksætte et servicetjek af allergiområdet. Spørgeren siger så, at det vidste han godt. Det er egentlig en overraskelse for mig, fordi spørgeren er den første, jeg siger det til. Men jeg vil gerne starte med at minde spørgeren om, at den gennemsnitlige forventede ventetid til den første undersøgelse i forbindelse med udredning af allergiske sygdomme rent faktisk er faldet de seneste år. Det vidner jo om, at ventetiden bevæger sig i den rigtige retning. Men dermed ikke sagt, at der ikke er mangel på allergilæger nogle steder i landet. Jeg ved, at Sundhedsstyrelsen arbejder på en ny dimensioneringsplan for antallet og fordelingen af speciallægestillinger. Så vidt jeg er orienteret, har styrelsen netop bedt regionerne og de lægefaglige selskaber og andre relevante parter om input til vurderingen af behovet for læger inden for de enkelte specialer i fremtiden, og det gælder selvfølgelig også inden for de specialer, hvor allergi udredes og behandles. Her har jeg selvfølgelig en klar forventning om, at den nye plan kommer til at sikre en fornuftig balance i forhold til antallet af speciallæger, som afspejler behovene i det samlede sundhedsvæsen. Så har regeringen som bekendt også nedsat et lægedækningsudvalg, der skal komme med anbefalinger til, hvordan vi kan sikre en bedre fordeling af speciallæger og læger i hele landet. Og så har jeg som bekendt, og som jeg nu har nævnt i mit svar her, taget initiativ til at bede Sundhedsstyrelsen om at iværksætte et servicetjek af hele allergiområdet. Det har jeg oplyst spørgeren om som det første folketingsmedlem her i Folketingssalen, og det var derfor, jeg også regnede med, at spørgeren sådan set ville kvittere for, at der da så også skete nogle forskellige ting i den rigtige retning.

Svar:  Tak. Nu mener jeg godt nok også, at jeg sagde tak for svaret, men det vil jeg da gerne sige igen, og tak for at man gerne vil lave en udredning af det. Men jeg synes nok, at ministeren vel godt kunne forholde sig til problematikken i, at – som jeg har forstået det, og det ved ministeren jo sikkert lige så godt som jeg gør – uddannelsesmulighederne, specialiseringsmulighederne jo ligger i regionerne. Altså, de ligger allerede ude i områderne, hvor der er mulighed for, at man faktisk kan give nogle kompetencer, også til praktiserende læger. Det er vel også et spørgsmål om, at man skal ud at kigge på, hvordan vi kan bruge de nuværende ressourcer i forhold til allergilæger og specialiseringen af dem.
Kommentar:  Nu er det jo mig, der stiller spørgsmål til ministeren, og ikke omvendt, men det er helt korrekt, at Venstre og den daværende regering har været meget optaget af at få sat gang i elbilsalget, og det var også derfor, at vi i Venstre i vores finanslovsudspil netop havde finansiering til at kunne sikre lavere afgifter på de billige elbiler, altså dem til under 400.000 kroner Vi synes faktisk, det er ret presserende. Bilbranchen siger også selv, at hvis ikke man allerede nu sørger for at sikre klarhed omkring registreringsafgifterne på elbiler fra 2020-2021, så risikerer vi, at det spirende salg af elbiler simpelt hen går i stå. Anerkender ministeren det?

Svar:  Der er ingen tvivl om, at det bliver en vigtig diskussion, vi får her. Jeg forstår så bare ikke, hvorfor Venstre ikke var noget mere aktive, dengang man selv nedsatte kommissionen. I stedet for at vi bruger tid på det her, burde vi jo sætte os sammen og finde ud af, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for, når det handler om den grønne omstilling af vores transportsektor. Det, jeg kan se Venstre gjorde, var at nedsætte en kommission, som, da de nedsatte den, havde en anden tidsplan end nu, når de står her i opposition og vil have den fremrykket og fremsætter beslutningsforslag i Folketinget, hvis udmøntning vil koste flere hundrede millioner kroner, uden at anvise finansiering til det. Det synes jeg ikke er seriøst. Det, jeg synes er seriøst, er det, regeringen har gjort i finansloven, hvor vi har fastholdt de lave afgifter, således at det stadig er billigt at købe en elbil, og så det er på samme niveau, som det var sidste år.
Kommentar:  Altså, jeg tror, at jeg må sige til herre Martin Henriksen, at det ligesom er en postgang for sent. De her initiativer er sat i værk inden for de sidste 6 måneder. Jeg havde jo ikke nogen forventning om, at Dansk Folkeparti og herre Martin Henriksen her i dag ville sige, at det sandelig var rigtig godt, at regeringen nu har iværksat alle de her initiativer, men faktum er, at det er det, vi har gjort. Vi har iværksat målrettede initiativer for at løse nogle af de problemer, som der er. I forhold til at lave en opsplitning af centerstrukturen i modtagecentre og udrejsecentre er det jo noget, Røde Kors har peget på igennem lang tid. Det tror jeg også de gjorde under den tidligere regering, hvor Dansk Folkeparti var parlamentarisk grundlag. Der havde man jo haft mulighed for at gøre det. Det gør vi nu. Hvorfor? For at sikre ordentlige modtageforhold for dem, der reelt har behov for at være her, samtidig med at dem, der skal ud igen og ikke har noget opholdsgrundlag, netop kan komme ud igen. Sker der så noget i forhold til at gøre udsendelserne hurtigere? Ja, det gør der. Vi har lavet en fast track-ordning mellem Københavns Politi og Københavns Byret, som sørger for, at processen kører hurtigere end tidligere. Så der sker faktisk en hel masse, som jeg synes Dansk Folkeparti burde være tilfreds med.

Svar:  Dansk Folkeparti gjorde det, da vi havde indflydelse på udlændinge- og asylpolitikken, at vi begrænsede tilstrømningen. Det er det mest effektive, man kan gøre. Men det vil ministeren ikke gøre, og det vil regeringen ikke gøre. Det ville være dejligt, hvis der her i dag kom en ny melding fra statsministeren om, at nu vil man gerne begrænse tilstrømningen. Det tvivler jeg på der kommer. Justitsministeren siger, at der kommer nogle særlige afdelinger, nogle særlige centre. Jamen hvis de asylansøgere, som vi har set i TV 2 Nyhederne, og som man en gang imellem kan se rundtomkring på gader og stræder, ikke længere skal være der, så skal de jo enten udvises, eller også skal de være i en særlig afdeling, i et særligt center, hvor de er under bevogtning. Det vil sige, at de ikke bare skal kunne gå ind og ud. Der vil jeg gerne have at vide, om justitsministeren vil tage sådan nogle initiativer og sikre, enten at man får nemmere adgang til at udvise end i dag, eller at man får nogle centre, hvor de pågældende er under bevogtning, og hvor enten et privat firma eller Kriminalforsorgen står for at sikre, at de ikke bare kan rende ind og ud, som det passer dem. De skal simpelt hen være der, frihedsberøves, om man vil. Eller vil justitsministeren begrænse asyltilstrømningen til Danmark? Vil man noget ud over det, man har lagt frem? For ellers rykker det ikke ved noget?