kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Der er en sammenhæng mellem de samlede omkostninger ved at have en elev – og det er faktisk også det, som jeg har sagt tidligere – og så antallet af praktikpladser, og også hvilke elever der kommer ind og får en praktikplads. Og der har arbejdsmarkedets parter jo en forpligtelse til i deres forhandlinger at have øje for, at der både bliver nok praktikpladser, men også, at alle kommer med, og det vil sige, at elever, som i dag har svært ved at komme ud og få en praktikplads, har mulighed for at komme ud og være med. Det er det ansvar, de skal tage på sig, og det kan jeg ikke regulere, og det skal jeg ikke regulere.

Svar:  Jeg er helt enig i, at arbejdsmarkedets parter selvfølgelig også skal tage hensyn til, at lønnen gør det attraktivt at ansætte lærlinge. Min vurdering ville være, at hvis man satte lønnen med, sådan som Liberal Alliance ønsker, nemlig ned til mellem 10 og 20 kroner i timen, så ville det resultere i færre faglærte og ikke flere faglærte, men det kan vi så spå om hver for sig. Men det, jeg egentlig mener det er vigtigt at få slået fast i dag, er, om regeringen har nogen ambitioner om at ændre den her § 55, fordi det er regeringens opfattelse, at de overenskomstmæssige lønninger er for høje.
Kommentar:  Så vidt jeg husker den gamle debat om multimedieskatten, var det jo blandt andet, at det præcis var en skat på arbejdsredskaber. Jeg vil godt prøve at læse et citat op af noget, som økonomi- og indenrigsministeren sagde i Berlingske Tidende den 1. november 2011: »Vi har ikke skat på håndværkeres redskaber, så vi finder det også helt naturligt, at vi fjerner skatten på teknologiske arbejdsredskaber.« Det var altså baggrunden for at fjerne multimedieskatten, og derfor spørger jeg, om skatteministeren ikke mener, at en smartphone kan være et arbejdsredskab. Man får sine mail, som jeg sagde i første runde, sin kalender, man kan se nyheder, man kan læse dokumenter, man kan lave mange ting. De her smartphones er jo små computere i dag. Og nogle af argumenterne for at afskaffe multimedieskatten var blandt andet, at det var en skat på arbejdsredskaber. Det var det, debatten gik på. Så er det jo lidt underligt, at vi i dag kan se, at tallene stort set er de samme, at det er det samme antal mennesker, som bliver ramt af den nye smartphoneskat, altså en skat på arbejdsredskaber. Vi har jo heller ikke en skat på hammeren eller tommestokken til tømreren, som han bruger i sit daglige arbejde. Der er utrolig mange danskere derude, som bruger deres telefon i deres daglige arbejde, og der undrer det mig bare, hvorfor man skal have den samme skat ind. Angående provenuet i det ...

Svar:  Men de argumenter, der bliver fremført her, er jo argumenter imod multimedieskatten, og den afskaffede vi jo. Vi afskaffede jo den skat, som fik så meget kritik, og som de argumenter er rettet imod. Så gik vi tilbage til de gamle regler for beskatningen af fri telefon. Der var nogle skøn for, hvor mange der så ville bruge dem, og der har det vist sig, at der faktisk er mange, som bruger det, selvfølgelig fordi det er en fordel for dem at bruge de regler, og det er et udtryk for, at der er fundet en meget god balance mellem det, vi godt vil opnå på den ene side, altså at man faktisk fremmer brugen af arbejdsredskaber også efter arbejdstid, og på den anden side, at der sker en rimelig beskatning af forskellige personalegoder. Den balance synes jeg er fundet ganske godt.
Kommentar:  Hvis alle havde den bedste løsning til den bedste pris, så ville der nok ikke være så stor forskel på, hvad forskellige kommuner bruger på forskellige opgaver uden nødvendigvis at have en større kvalitet. Det er jo ikke sådan, at bare fordi man propper flere penge ned i et bestemt område, så får man nødvendigvis en bedre kvalitet. Det tror jeg også at vi er enige om. Jeg ser bare, at Gribskov Kommune har konkurrenceudsat mere end halvdelen af de opgaver, der kan konkurrenceudsættes. Andre kommuner kan også komme højere op.

Svar:  Man må gå ud fra, at når ministeren gerne vil have noget mere konkurrenceudsat, så er det også ud fra en filosofi om, at så er der mere, der vil blive løst at de private. Anerkender ministeren, at i tilfælde af, at der er mere, der skal udliciteres, altså løses af private, så vil det give en meget større binding for byrådene i forbindelse med budgetlægningen? For hvis man skal lave nogle længerevarende kontrakter eksempelvis på veje, asfalt og så videre, for eksempel en tiårig kontrakt, så betyder det altså, at man har bundet sig i 10 år, og så er der meget, meget mindre fleksibilitet i muligheden for at lægge budgetter i den kommune i de kommende år. Anerkender ministeren det?
Kommentar:  Jeg beklager over for herre Lars Løkke Rasmussen, at min holdning er, som den er. Jeg synes ikke, det er en katastrofe, men jeg synes heller ikke, det er fantastisk. Det er min holdning til det, og jeg lever med det, også fordi det altså er en regering, der må sørge for, at tingene er lovlige, og det gør regeringen naturligvis. Hvis herre Lars Løkke Rasmussen spørger mig, om man kunne få et lidt mere passioneret svar, vil jeg sige, at hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg, der er voldsommere angreb på vores velfærdssamfund end dem, som EU kommer med. Jeg synes, det er et voldsommere angreb, når herre Claus Hjort Frederiksen siger, at man skal have 40 kroner i timen i Danmark og vores lønninger skal kunne tåle sammenligning med Tysklands; jeg synes, det er et værre angreb på vores velfærdssamfund, når man skal have nulvækst i den offentlige sektor; jeg synes, det er et værre angreb, hvis man vil spare 4 milliard kroner på vores beskæftigelsesindsats; jeg synes, det er et værre angreb, hvis man mener, at man kan udlicitere halvdelen af de offentlige opgaver. Hvis jeg skal rangere, hvad jeg synes er værst for vores velfærdssamfund, så vil jeg have lov til at tage de ting først, for det er et langt hårdere angreb på det solidariske velfærdssamfund, vi kender, end denne børnefamilieydelse. Så det er mit svar.

Svar:  Der blev kampagneretorikken da godt nok slået til, det var da helt utroligt med de der angreb. Det vil sige, at en fejlagtig udlægning af noget, herre Claus Hjort Frederiksen har gået og sagt, er en voldsommere udfordring end den realitet, at regeringen altså administrerer børnechecken i strid med den vilje, der blev udtrykt i det danske Folketing, da man vedtog loven. Det er da alligevel tankevækkende. Nulvækst ude i landets kommuner ville jo være et fremskridt i forhold til den økonomi, regeringen har givet kommunerne de seneste år, hvor man har haft minusvækst. Det er et større angreb. Jamen herre jemini. Ja, jeg er næsten mundlam, for jeg er meget, meget overrasket over, at statsministeren ikke har håndteret den her udfordring, mens tid var. Vi har stået hernede i spørgetime efter spørgetime og problematiseret det her, og man har bare ligesom trukket på skuldrene og sagt: Det må vi leve med. Nu står man så her fem minutter i tolv, men vi kan jo ikke rigtig få at vide, hvad effekten af det, statsministeren siger, er. Er det sådan, at man nu begynder at administrere i henhold til lovgivningen, imens vi undersøger en alternativ løsning? Er det sådan, at regeringen sætter sit lovforslag på standby, indtil der er fundet en alternativ løsning? Hvad er det for en deadline, der er i forhold til at udvikle nogle nye værnsregler? Altså, svarene blæser jo lidt i vinden, og nu er min spørgetid jo desværre så også opbrugt, så vi kommer nok til at vende tilbage til det under en anden form.
Kommentar:  Det er sådan lidt underligt at høre, at regeringen ikke skulle lægge sin politik frem. Sidste uge blev vi enige om en plan mod ekstremisme og radikalisering, i dag tredjebehandler vi forslag her i salen om syrienskrigere og om, at vi vil tage passet fra dem, og i øjeblikket sidder vi og diskuterer omdannelse af retsforbeholdet. Så på den måde lyder det meget underligt i mine ører, at regeringen ikke skulle lægge initiativer frem. Det, vi har manglet, er jo, at Venstre tog konkret stilling, for eksempel har Venstre haft meget svært ved at tage stilling til den største stramning i asylpolitikken i 12 år. Vi kunne have vedtaget den langt tidligere, hvis Venstre ellers havde fundet det opportunt at tage konkret stilling til tingene. Det er vel ikke for meget, herre Lars Løkke Rasmussen, at bede Venstre om at fremlægge en plan for den økonomiske politik, og meget gætteri kunne undgås, med hensyn til om man vil skære på overførselsindkomsterne, om det er på sundhedsområdet, inden for politiet, eller hvor det er der skal skæres, hvis Venstre bare ville fremlægge en plan. Hvorfor er det, at Venstre ikke fremlægger en plan? Hvem er det, der skal have skattelettelser? Hvem er det, der skal betale de skattelettelser? Hvem er det, der skal betale for Venstres nulvækst? Er der overførselsindkomster, der skal skæres i? Spørgsmålene er efterhånden rigtig mange. Og det er da ikke for meget forlangt, at man beder Danmarks trods alt største parti om at fremlægge en økonomisk plan på skatteområdet og for den offentlige sektor. Hvorfor gør Venstre ikke det?

Svar:  Der findes en udmærket plan, og vi har hjulpet regeringen med at lave den, nemlig en 2020-plan, som ikke havde kunnet være lavet, hvis ikke Venstre havde taget ansvar i den her valgperiode og hjulpet regeringen med at indfri de forudsætninger, som den plan hviler på. De mange spørgsmål, som kommer nu, altså om der skal skæres i forhold til folkepensionisterne, og hvem det er, der skal fyres, er jo sådan nogle spørgsmål, der kun kan fostres i hjernen hos folk, der har for vane at sige én ting før valget og gøre noget andet efter valget. Altså, der var en statsminister, som gik til valg på at lave en millionærskat, og som satte skatten for millionærer ned, der var en statsminister, som gik til valg på et skræmmebillede af velfærdssamfundet, og som bagefter greb ind i reguleringen af overførselsindkomsterne. Det er klart, at når man har den tilgang til politik, at man kan sige noget før valget og gøre det modsatte efter, så kan man jo mistænke os for hvad som helst. Jeg kan da bare sige fuldstændig stilfærdigt, at havde vi nogen planer om at skære i folkepensionen, så ville vi da sige det før et folketingsvalg. Så det kan man udelukke fuldstændig. Og nu repeterer jeg bare mit spørgsmål: Er der behov for vækstinitiativer – for ellers er det jo ligegyldigt at invitere os? Og det er der, det måtte jeg jo forstå. Hvornår kan vi forvente at vi får en invitation til vækstforhandlinger med regeringen? For hvis vi alligevel ikke skal have et folketingsvalg, selv om sidste salgsdato nærmer sig, så kan vi jo lige så godt bruge tiden på noget fornuftigt.
Kommentar:  Det kan jo være meget godt at analysere tingene, men jeg vil sige, at der ikke er nogen politiske overvejelser i forbindelse med husholdningsaffald, håndtering af husholdningsaffald eller indsamling af husholdningsaffald. Det vil også fremadrettet være en kommunal opgave.

Svar:  Så kan man sige, at det jo så er godt at få det slået fast. Man kan så tænke, hvad det skal til for at ville analysere noget, hvis man alligevel allerede på nuværende tidspunkt kan sige, at det slår vi så fast. Fred være med det. Regeringen må analysere, hvad den vil. Men så skal jeg høre i forhold til den politiske proces, vi må forstå der stadig skal være om en – som det hedder i regeringsgrundlaget – modernisering af forsyningssektoren. Der står der jo i regeringsgrundlaget, at det skal tage udgangspunkt i det udspil, som den tidligere V-regering lavede på forsyningsområdet. Skal det forstås sådan, at det udspil stadig står til troende, og at det også er udtryk for den nuværende regerings holdning til, hvad der skal ske på forsyningsområdet?
Kommentar:  Hvis der nu ikke er den kompetenceforskydning, hvad er Enhedslistens holdning så?

Svar:  Altså, hvis ikke der er den kompetenceforskydning, er det klart, at jeg så vil være lidt mindre vred. I forhold til den helt konkrete udsendelse til den franske flåde synes jeg det er ret afgørende at få noget mere klarhed over, hvad det egentlig er, vi skal lave, ja.
Kommentar:  Men fordi det fylder så meget i regeringsgrundlaget, fordi det fylder så meget i regeringens retorik, at man nu afskaffer de her ydelser, og fordi fru Özlem Cekic' aktion jo afslørede, at svaret på, hvad det sådan vil sige at være fattig, ikke er entydigt – fattigdom er ikke et entydigt begreb – så er det jo ret afgørende at få statsministerens indikation af, hvad det så er, man vil gøre for, at det kan betale sig at arbejde. For vi er jo helt inde ved kernen i et samfund, nemlig at det for rigtig mange mennesker, specielt for dem, der arbejder for overenskomsternes mindstebetaling, ikke kan betale sig at arbejde. Det er jo derfor, det er så centralt at få statsministerens tilkendegivelse af, i hvilken retning regeringen arbejder.

Svar:  Jeg synes bestemt også, at det er interessant at få regeringens tilkendegivelser på det her område, og dem har vi virkelig også givet i mange omgange. En af de ting, vi har sagt – og jeg ved så ikke, om herre Claus Hjort Frederiksen ikke lige har været der på det tidspunkt, hvor vi har sagt det – er netop, at afskaffelsen af de her lave ydelser ikke kan stå alene. Det skal netop være sådan, at man også gør det helt tydeligt, at hvis der er job at få, skal man påtage sig et arbejde. Det har vi også sagt tidligere. Og for eksempel skal afskaffelsen af starthjælpen følges op af en integrationsindsats, ligesom afskaffelsen af kontanthjælpsloftet skal følges op af netop en kontanthjælpsreform. De er alle sammen meget, meget væsentlige emner. Derfor har vi også haft en stor og lang debat her i Folketingssalen om dem. Derfor vil jeg også indbyde herre Claus Hjort Frederiksen til at tage endnu en debat med beskæftigelsesministeren om det, hvis han synes, at der er ting, som ikke er afklaret.
Kommentar:  Jeg skal lige være helt sikker på, hvad der bliver spurgt om. Bliver der spurgt, om vi vil følge forskningen? Jeg følger jo med i forskningen og interesserer mig for den, og det er ikke det første studie, der forsøger at finde ud af, hvad sammenhængen er, og hvorfor folk søger mod bestemte destinationslande. Jeg følger også asyltilstrømningen til forskellige europæiske lande, og der kan jeg i hvert fald konkludere, at man ikke en til en kan sætte en sammenhæng mellem, at jo højere ydelser, jo flere asylansøgere. Der må også være andre forhold, der gør sig gældende, for eksempel muligheden for familiesammenføring, muligheden for at få et illegalt arbejde, hvis man får afslag på asyl, og hvor hurtig sagsbehandlingstiden er. Ydelserne er helt sikkert en komponent, men jeg vil bare advare imod, at vi stirrer os blinde på den ene komponent.

Svar:  Tak for det. Det må forstås på den måde, at det her selvfølgelig er noget, regeringen har noteret sig, men at det alligevel ikke gør det store indtryk. Nu har ministeren flere gange her i Folketingssalen i dag talt om den her ydelseskommission. Har ydelseskommissionen til opgave at komme med forslag til, at ydelserne skal være lavere end det nuværende niveau?
Kommentar:  Der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 109 (V, S, DF, SF, KF og RV), imod stemte 2 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet. Vi går til afstemning om lovforslagets endelige vedtagelse.
Kommentar:  Altså, nu er spørgerens parti jo involveret i den store genåbning og de store forhandlinger på partilederniveau, så alt kan jo bringes ind. Men jeg vil dog sige, at jeg også vurderer, at vi skal passe på med ikke at lægge ledelsesansvar væk i en situation som den her, og derfor har jeg og regeringen prioriteret rammerne. Vi har prioriteret, at man enkeltvis har kunnet vurdere det enkelte forskningsprojekt og spørge, om vedkommende har brug for at komme ind, eller om vedkommende ikke har brug for at komme ind, og om vedkommende bliver forsinket, hvis vedkommende ikke kommer ind, og så give adgang. Det har vi givet elastik til. Vi har også givet medfinansiering til, at man har kunnet vurdere, hvad der har haft brug for at blive forlænget, og på den måde synes jeg, at den vigtigste opgave for os politisk, og det har vi gjort i fællesskab, er bare at sikre nogle fleksible rammer. Og det synes jeg er godt vi har gjort undervejs.

Svar:  Det er jo meget godt, hvis man kan komme ind som følge af den fleksibilitet, men det har jo også kun været få ad gangen. Problemet er jo, at rigtig mange også har behov for at komme ud i kommunerne for at få data og lave interviews – alt det, man ikke har kunnet under covid-19. Hvis man har villet undersøge planteforhold i Nicaragua, har man ikke kunnet rejse. Der er rigtig mange ting, som er meget besværlige. Så det er ikke kun noget med, at man kan have lidt fleksible rammer. Selvfølgelig er det godt med den fleksibilitet, og at der er en kattelem til dem, men der er virkelig nogle, der bliver seriøst forsinket. Så vil ministeren afsætte midler, så de kan hjælpes igennem deres forskning? Tak.
Kommentar:  Nu har vi jo ikke en helt almindelig situation lige nu, så det handler ikke om, at nogle gerne vil tage en tur til Thailand og være der i nogle måneder og undervise deres børn selv. Det handler om, at vi har coronaen, at der en smitte, at vi sender rigtig, rigtig mange hjem, og vi opfordrer sådan set også alle her i huset til at være hjemme, for at vi ikke får mere smitte end højst nødvendigt. Derfor er der selvfølgelig rigtig mange forældre og børn, der bliver rigtig bekymrede, når de får at vide, at nu har de bare at møde op. Derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt, at vi er meget, meget tydelige, og jeg vil egentlig gerne høre ministeren bekræfte, at det, Skole og Forældre beskriver her, faktisk er det, der er gældende, hvilket vil sige, at der er den fleksibilitet til, at man rent faktisk kan lave den rigtige løsning derude.

Svar:  Altså, nu kan jeg jo selv med briller på ikke se herovrefra, hvad der står der, men som ordføreren gengav det, er jeg enig med det, der står, og Skole og Forældre er jo med blandt de interessenter, der har været med til at skrive både brev og retningslinjer. Så mon ikke jeg egentlig bare kan svare klart ja til det, selv om jeg ikke kan læse det herovrefra? Den fleksibilitet ligger der, og gid det dog bare var, fordi folk skulle til Thailand, og der ikke var tale om en global pandemi. Men det er såmænd bare for at understrege, at skolelederne er utrolig vant til at skulle håndtere det og vurdere, om det er en god idé for børnene at være derhjemme eller ej, for det gør man faktisk også, når der ikke er corona. Så den fleksibilitet er der, og budskabet er egentlig ret klart: Brug den da! Den er der jo, og hvis det er helt ukompliceret, så skal man da endelig bruge de muligheder for fleksibilitet, der er. Men der er altså en hel del hjem, hvor børnene går hjem til forældre, der er fulde, eller forældre, der ligger i en benhård skilsmisse, eller der er nogle andre ting, og der er det en væsentlig beskyttelse af et barn, at der er en fagperson inde over og vurdere, at det lige her måske ikke er så smart, at barnet ikke har en hverdag ovre i skolen. Så beskyttelsen af barnet er også utrolig vigtigt for mig i den sammenhæng. Og det skisma mellem de to hensyn er skolelederne vant til at navigere i.
Kommentar:  Jeg fik ikke rigtig svar på, om herre Thomas Jensen egentlig mener, det er rimeligt, at man får det tilskud ind til blandt andet grundkapital, hvor kommunen kun får 40 procent, og staten så får en del af den ydelsesstøtte, der er betalt ind, når de skal betale. Mener herre Thomas Jensen ikke, det er rimeligt, for at der kan bygges nye boliger, at man får pengene igen, når man har solgt boligerne, så man kan bygge nye boliger? For det er jo meningen, at der skal bygges nye boliger.

Svar:  Jamen jeg har sagt det klart og tydeligt i min ordførertale: Socialdemokraterne støtter ikke salg af boliger i ikkeudsatte boligområder, og det er jo dem, fru Anita Knakkergaard taler om. Det er jo der, Dansk Folkeparti vil støtte et salg og dermed også putte pengene over i statskassen. Socialdemokraterne vil slet ikke være med til det, og derfor synes vi heller ikke, at den finansieringsmodel, ordføreren taler om, er fornuftig. Vi vil kun være med til positive salg i de områder, hvor det kan være med til at skabe en bedre balance i beboersammensætningen, nemlig i udsatte boligområder. Så vi vil slet ikke gå ind på det, som Dansk Folkepartis ordfører støtter op om.
Kommentar:  Ingen soldater har været udsendt på ulovlige missioner. Ingen soldater har været udsendt på ulovlige opgaver. De eneste, der påstår det, er Konservative Folkeparti. Og derfor vil jeg på det kraftigste opfordre til ikke at turnere rundt med påstande, der ikke er rigtige. For det er jo det, der i givet fald kan blakke Forsvaret og soldaternes ry. Der er heller ikke nogen soldater, der kan have været i tvivl om beføjelserne. De opgaver, de har løst, står beskrevet i soldatens kort, og derfor kan jeg opfordre til, at man stopper med at turnere med noget, der simpelt hen ikke er rigtigt. Der har været fuld lovhjemmel til de opgaver, som Forsvaret har udført: forsvarslovens § 7.

Svar:  Mener ministeren, at man har reageret hurtigt nok, når man først i sidste uge har sat Kammeradvokaten i gang med at undersøge, om ISS overholder kontrakten med Forsvaret om servicelevering?
Kommentar:  Ja, det er helt sikkert, at dansk politi gør en god indsats, og det er, uanset om det er på grænsen, eller om det er hjemme i kredsene. Man må sige, at politiet virkelig præsterer. Jeg synes i hvert fald, vi godt kan være meget stolte af vores politibetjente. Dem har jeg ikke noget at udsætte på. De gør et glimrende stykke arbejde. Det, vi skal i gang med, er at gøre vores arbejde i den her sammenhæng. Og det er at sørge for, at de her udlændinge bliver sendt hjem, så vi ikke skal bruge flere ressourcer på dem. Jeg har egentlig ikke noget spørgsmål i sidste runde. Jeg vil bare kvittere for, at ministeren nu vil indkalde til de her forhandlinger om det her vigtige emne. Jeg glæder mig over, at der er kommet en regering, der på det her punkt er mere handlekraftig end den tidligere regering, hvor det jo altså stod meget stille. Det ser vi frem til. Tak.

Svar:  Jeg vil bare sige tak for de venlige ord, og jeg kan garantere, at vi vil gøre noget for at sætte handling bag ordene. Det er nok den vigtigste opgave i de her tider, hvor folk i stigende grad tvivler på, om demokratiet rent faktisk har handlemuligheder. Det mener jeg at der er mulighed for at vi sammen kan bevise.