kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak for et relativt klart svar – på trods af at vi jo har bevæget os ind i et spørgsmål om fortiden. Ministeren mener, at der administreres hensigtsmæssigt, og ministeren er også meget optaget af, at vi skal bevare vores kulturarv og beskytte den med indsigt og udsyn, og hvordan det nu ellers er beskrevet i naturbeskyttelsesloven. Men omvendt er der jo for det første en generel dispensationsadgang for eventuelle byggerier tættere på end 100 m, og for det andet er der også den her mulighed for reduktion af beskyttelseslinjen, altså hvor man generelt reducerer zonen omkring fortidsmindet. Så det ser for mig ud til, at man anerkender, at eksempelvis bebyggelse, byggerier, byudvikling spiller en stor rolle, og at man derfor simpelt hen skal have en mulighed for at kunne nærme sig i det her tilfælde gravhøjene, og på den baggrund synes jeg altså, det virker ekstra mærkeligt, at man så i en konkret sag hverken er til at hugge eller stikke i. Og jeg medgiver, at vi ikke skal diskutere konkrete sager, det er jeg helt med på, men på den ene side siger loven, at der faktisk er to muligheder for, at vi ser bort fra beskyttelseslinjen, og på den anden side administreres der konkret meget, meget hårdt, hvor enkelte borgere altså så kommer i klemme. Det synes jeg virker underligt, og det håber jeg ministeren har en bemærkning til.

Svar:  Det har jeg ganske bestemt, for jeg kan sagtens følge spørgerens hensigt – at når der nu er mulighed for at dispensere fra reglerne, skal man så ikke udnytte den mulighed? Det er sådan, jeg hører spørgsmålet. Der må man sige, at muligheden for at dispensere jo samtidig indebærer muligheden for at undlade at dispensere. Vi har en hovedregel, og så har vi muligheden for at lave undtagelser, og der går man jo så ind konkret og vurderer i det enkelte tilfælde: Synes vi, det er rimeligt at lave en anden praksis her? Og det har man ikke syntes i tilfældet her.
Kommentar:  Jeg synes bare, vi har brug for i hvert fald en bekræftelse på, at de ekstra pladser, hvor folk er optaget i år, altså er finansieret, for man kunne jo godt høre Venstres ordførers kommentarer som sådan en generel problematisering af finansieringen, og der synes jeg bare det er vigtigt, at Venstres ordfører også her i dag bekræfter, at der er finansiering til det. Så vil jeg i øvrigt sige, at vi jo har en finanslovforhandling foran os, hvor vi i fællesskab forhåbentlig kan finde anledning til at drøfte, hvad der skal ske efter globaliseringsaftalens ophør, og der kan jeg i hvert fald sige, at Socialdemokraterne gerne vil være med til at drøfte det spørgsmål, som ordføreren her rejser. Men kunne vi lige få en bekræftelse på, at det øgede optag altså  er  finansieret, i modsætning til hvad det var under den tidligere regering?

Svar:  Jeg kan garantere den socialdemokratiske ordfører, at Venstres ordfører aldrig kommer med generelle betragtninger. Jeg kom med den betragtning om netop professionshøjskolerne og vidensbaseringen; jeg bevægede mig ikke ud i alle mulige generelle betragtninger om økonomien i uddannelsessystemet. Men jeg kan sige til ordføreren, at det, som jeg problematiserede omkring forsigtighedsprincippet, var, at regeringen har fremlagt et forsigtighedsprincip, men nu har meldt nogle målsætninger ud, som den gerne vil nå, uden at anvise finansiering, og det er faktisk det, jeg synes er problematisk. Det bekymrer mig forhold til professionsbachelorsystemet, men også i forhold til universitetssystemet.
Kommentar:  Det var jo ikke mere konkret end som så. Det er jo godt nok med de der forskellige faser, men der skal jo ligesom være noget at debattere, og der skal også være noget at sende i høring, og jeg savner et svar på, hvornår der eventuelt kommer et udspil, som man ligesom kan få sendt ud og få kvalificeret rundtomkring. Det var jo ikke sådan, at det udspil, som jeg formoder stadig væk ligger i ministerens skuffe, ikke var kvalificeret, for man havde selvfølgelig været ude og tale med forskellige interessenter på området, sådan at man kunne få det kvalificeret og få belyst problemerne.

Svar:  Hvis man ser på debatten dengang, var et af de store kritikpunkter fra netop patientforeninger og medarbejderorganisationer, at man måske havde lyttet, men man havde ikke hørt så meget efter, at man havde fået det med i sit sundhedsudkast og sin sundhedsaftale, og den fejl vil vi ikke begå. Derfor kan jeg kun opfordre ordføreren til at blive ved med at være konstruktiv og blive ved med at være med og høste alle de gode ideer, han kan, sådan at vi har flest mulige gode ideer at arbejde med, når vi starter de politiske forhandlinger.
Kommentar:  Jeg vil gerne sige meget klart, at som sundhedsminister er jeg optaget af, om borgerne får tilbudt den bedst mulige behandling, som vi selvfølgelig også skal være sikre på er af en høj kvalitet, og at der er evidens for, at det virker, og at der er klar viden om bivirkningerne. På den måde vil jeg sige, at jeg ikke har nogen holdning til, om der er det ene eller det andet aktive stof i medicinen, og jeg kan da også konstatere, at der findes et markedsført lægemiddel, altså som har markedsføringstilladelse i Danmark, som bruger cannabisekstrakt, og hvor det er det aktive stof. Så det er bare for at sige, når spørgeren spørger, om det er muligt inden for lovgivningens rammer, at det er det. Selvfølgelig gør det indtryk på mig, hver eneste gang der er en patient, hvor man kan sige, at sundhedsvæsenet og den viden, vi har i dag – det, der er evidens for – kommer til kort. Sådan en person må jo aldrig opleve at blive ladt i stikken og stå alene tilbage af sundhedsvæsenet. Det vil jeg sige heller ikke er min oplevelse, altså at vores dygtige sundhedspersonale opfører sig på den måde.

Svar:  Nu ved vi jo, at der er mennesker, som har gavn af det, og som ikke har gavn af så meget andet medicin. Der er et barn, som har epilepsi, og som er allergisk over for den epilepsimedicin, der findes på markedet – det vil sige: der findes ikke andet. Det må da gøre indtryk. Som sundhedsminister må man sige: Hvordan kan vi finde ud af det her? Vi har allerede et middel på markedet. Kunne vi ikke få den her olie, som så mange nu tager, i handelen, så vi ikke ser, at det bliver lavet forskellige steder og med de komplikationer eller skadevirkninger, der kan være, hvis det ikke bliver lavet ordentligt?
Kommentar:  Jeg er ikke i finanslovsforhandlingerne og er ikke i stand til at kommentere spørgsmålet. Jeg har ingen viden om det.

Svar:  Det svar bøjer jeg mig for, men jeg kunne jo så spinde en tråd om, at jeg kan være i tvivl om, om det er noget, som DF har taget med ind til forhandlingsbordet. Jeg synes faktisk, at det er rigtig vigtigt for vælgerne at finde ud af, om det er noget, som regeringen tager stilling til, på baggrund af at DF ønsker, at ældrechecken skal hæves. Men så vil jeg spørge ministeren: Synes ministeren, at det er rimeligt, at de dårligst stillede ældre ikke skal nyde godt af den fremgang, som nu igen er på vej i dansk økonomi?
Kommentar:  Jeg har bare lovet at viderebringe den bekymring, der er hos naboerne i Dybvad. De mener, at det er mere end svært at komme i kontakt med kommunen, at der ikke bliver reageret på deres henvendelser, og at deres eget måleudstyr jo ikke ville holde i retten, tror jeg de kaldte det, fordi man skal have noget, der kommer fra staten, fra styrelsen, fra ministeriet, fra kommunen. Man skulle have noget måleudstyr, så vi kunne fastslå en gang for alle, hvordan miljøpåvirkningerne er. Det kan jo også være miljøvurdering på den måde, at det drejer sig om støv og vandforbrug og antallet af lastbiler, som ifølge naboerne langt overgår det, som der blev redegjort for i VVM'en. Så ville det ikke være rimeligt, hvis man på en eller anden måde fandt en løsning, så de her spørgsmål kunne blive besvaret sagligt og objektivt?

Svar:  Jamen det er fortsat sådan, at det er kommunens kompetence at føre tilsyn med den VVM-tilladelse, som kommunen har givet, så derfor er det et spørgsmål, der henhører under Frederikshavn Kommunes kompetencer.
Kommentar:  Det har jeg ligesom forstået, men det, jeg spurgte om, var, om man kunne forsøge at lave en fælles beretning, så vi kan være sikre på, at der bliver handlet, når en eller anden undersøgelse engang er færdig. For der er jo blevet lavet masser af undersøgelser og masser af forsøg i forhold til en koordinerende sagsbehandling, men det er jo ikke ensbetydende med, at det bliver implementeret. Der skal også handles. Kan man holde Venstre op på, at de vil være med til, at der bliver handlet, eller kommer det her bare til at ligge et eller andet sted, hvorefter man så måske kan vælge at anvende de her gode metoder?

Svar:  Jamen altså, det, jeg kan love ordføreren, er, at hvis der ligger nogle anbefalinger om, at der er nogle ting, som vi helt klart skal tage fat på her i Folketinget, så kommer vi i Venstre da selvfølgelig også til at tage fat på de ting. Det kan jeg love ordføreren. Ordføreren kender mig godt nok til at vide, at især handicapområdet er noget af det, som jeg brænder for, så vi kommer da til at kigge på de anbefalinger, når de kommer, og hvis der her er ting, som det er helt oplagt at tage fat på, så håber jeg da, at man på tværs af partierne er enige om at gøre det.
Kommentar:  Ja, absolut. Det Konservative Folkeparti har heller ikke været ude at sige, at man skal afskaffe dem, eller at det partout skal være, som det er i dag, og det er netop af respekt for hele processen. Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi, når man står over for en så gennemgribende forandring, som vi potentielt står over for, så gør det i fællesskab, at vi altså først får en evaluering og så drøfter det med hinanden. Så kan ministeren ikke godt se, at når man går ud på forhånd og siger, at man vil have et helt nyt system, så dekobler man faktisk processen, kortslutter den og springer til konklusionen på forhånd?

Svar:  Nej, er egentlig det korte svar. Det er så lidt flabet at svare så kort, så det vil jeg lade være med. Men nej, det kan jeg faktisk ikke se. Jeg mener, at det efter 10 år er et fuldstændig rimeligt tidspunkt at stoppe op og kigge på evalueringen, når den kommer nu her, kigge på, hvad lærerne siger om det her redskab, hvad eleverne siger om det, og hvad forældrene, som jeg tror er nogle af dem, der har fået allermest ud af det, siger: Hvad har været godt, hvad har været skidt? Det mener jeg at vi skal gå til, og der er evalueringer altså kun en del. Der er rigtig meget andet, vi skal lytte til – og vi skal i øvrigt også snakke om det i forligskredsen. Jeg mener, at det er en meget stor beslutning for vores skole, og derfor skal det også have den plads, og det mener jeg at vi giver den.
Kommentar:  For at kvalificere sig til at komme i konkurskarantæneregisteret er det jo fuldstændig rigtigt, som det ligger i spørgerens bemærkninger, at man ikke alene skal have deltaget i en konkurs, men den skal have ligget inden for det seneste år, man skal have været en del af ledelsen, og man skal, hvad der er nok så vigtigt, have optrådt groft uansvarligt. Derefter får man så konkurskarantæne, nemlig forbud mod at indgå i ledelsen i en virksomhed. Spørgsmålet er så, om alle skal kunne se det i registeret. Jeg går virkelig til det med åbent sind. Der kan både findes argumenter for og imod at give offentligheden tilgang. Og det er jo rigtigt, hvis man kigger ud over lovgivningen i det hele taget, at der ikke er en struktur, hvorom man kan sige, at det gør vi altid eller det gør vi aldrig. Så jeg er sådan set indstillet på med åbent sind ... (Første næstformand  (Karen Ellemann Jensen): Ja tak! ). Undskyld.

Svar:  Tak. Det skal ikke være nogen hemmelighed, at når jeg stiller spørgsmålet her, er det også, fordi Danmark efter min opfattelse er på vej til at udvikle sig til et eldorado for økonomiske svindlere, og det forhold, at man har et register, hvor man i hvert fald kan advare mod dem, der driver groft uansvarlig forretningsførelse, og ikke offentliggør det, gør jo i endnu større omfang, at der bliver plads til de pågældende mennesker til at kunne gå ud og snyde andre kreditorer. Så det burde da være et godt argument for, at vi havde et offentligt register.
Kommentar:  Tak. Hvis man kigger på den måde, som Frontex virker på i dag, så kan man se, at det jo ikke er dem, der som sådan er ude at håndhæve reglerne i marken. Langt den største del af de indsatser, som Frontex bruger ressourcer på, handler om noget andet. De sidder jo typisk, sådan som jeg har forstået det, i Polen og gennemfører et analysearbejde og laver research og risikoanalyse og alt muligt andet – selvfølgelig til gavn for EU og for EU's fælles interesser. Men har det givet ministeren anledning til overvejelser af, om man skal få Frontex til at være mere end det, vi kender i dag? Frontex er i dag ikke nogen, som går ud og laver aktiv, opsøgende grænsekontrol som sådan. Hvordan ser regeringen på den del af det set i forhold til Frontex' videre arbejde?

Svar:  Det er faktisk ikke korrekt, at Frontex kun opererer fra Polen, for man er netop meget, meget aktiv nede på Sicilien og den vej over. Jeg har selv været dernede for ikke særlig lang tid siden og var ude at flyve med et af de Challengerfly, der netop er ude for at holde øje med de ydre grænser. Det er jo rent faktisk også sådan, at vi fra dansk side bidrager meget aktivt til Frontex, både med materiel, men også med personel. Vi skal jo igen nu sende et Challengerfly ud, ligesom vi lige har taget et Challengerfly hjem. Så Frontex er faktisk yderst aktive ved de ydre grænser, og det er da ingen tvivl om, at Frontex også i fremtiden vil komme til at spille en meget væsentlig rolle.
Kommentar:  Jeg synes, fru Pernille Vigsø Bagge har en pointe – helt bestemt – for jeg har også studset lidt over sammensætningen. Men jeg har en formodning om, at de, der så kommer til at sidde i mandepanelet, har en idé om, hvad der gjorde, at de tog uddannelsen, og at det måske kan være en hjælp til at finde ud af, hvilke barrierer de følte der var, og hvad der gjorde, at de kunne komme videre. Det er min formodning. Men jeg synes bestemt, det er en pointe, og det kan da godt være, at det er noget, man skal tage at overveje.

Svar:  Nu er det jo faktisk sådan, at Socialdemokraterne og SF er kommet med et udspil om en mandekommission. Når man kigger på, hvad det er for nogle risikofaktorer, der er forbundet med at være mand i det danske samfund i dag – man dør tidligere, man er mere syg, man har større risiko for at blive misbruger, man sidder mere i fængsel, hvis man er mand end hvis man er kvinde og så videre – er det jo meget relevant, at det ikke kun er akademikere med lang uddannelsesbaggrund, der sidder i en mandekommission eller et mandepanel og skal komme med gode anbefalinger til, hvad der skal ske.  Det kan godt være, at akademikerne også har en formodning om, hvorfor de ikke sidder i fængsel, hvorfor de ikke er blevet misbrugere og så videre, men vil Dansk Folkeparti ikke give SF ret i, at det ville være meget smartere, hvis man også havde repræsentanter fra de grupper af samfundet, som faktisk har været ude i tovene, så man måske kunne finde ud af, hvad de havde haft brug for, og så måske ad den vej løfte ligestillingen på det her område?
Kommentar:  Tak for det. Jeg har nogle helt konkrete eksempler på noget, hvor jeg i hvert fald synes der er nogle urimelige økonomiske forskelle mellem de almene gymnasier og erhvervsgymnasierne. Jeg har et eksempel, som faktisk er fra min egen kreds, hvor Grindsted almene gymnasium og Erhvervsgymnasiet Grindsted ligger med 100 m afstand fra hinanden. Det er to gymnasier, som er lige store, det er to gymnasiale uddannelser, som er underlagt de samme betingelser, både hvad angår lærerkvalifikationer, adgangskrav, eksamensbestemmelser og undervisningsniveau, og de er begge studiekompetencegivende på samme niveau, men trods det har det almene gymnasium hvert år 8 million kroner mere at drive skole for. Og det vil jeg egentlig gerne høre ministerens holdning til.

Svar:  Hvis spørgeren ønsker at gå ind i det med hensyn til de to helt konkrete uddannelsesinstitutioner, der er her, vil jeg foreslå spørgeren at sende det som et skriftligt spørgsmål, og det er simpelt hen, fordi det er ganske svært at gå ind og se på, om der er er nogen særlige lokale forhold, der gør det. Og det er derfor, jeg kan svare spørgeren på det, som angår de generelle principper for tildeling af takster. Det har også noget at gøre med, at det kan gøre en forskel, om det er et stort eller et lille gymnasium, og inden for den almene gymnasiale sektor er der nogle særlige udkantstilskud, som der ikke behøver at være til nogle af de andre gymnasiale områder. Så generelt er det sådan, at man, hvis man kigger på de fire gymnasiale uddannelser, der er, og renser det for de forskelle, der er i, at laboratorie- og værkstedsfaciliteter kan være forskellige, så kan se, at det er udlignet i forhold til de fire retninger. Der kan være noget, der giver en forskel på størrelsen, og der kan være noget i forhold til læreroverenskomster. Så derfor vil jeg i forhold til lige præcis det eksempel foreslå, at spørgeren stiller det som et skriftligt spørgsmål, og så kan vi se nærmere på, hvad det skal være. Så hvad angår de generelle principper, skulle der være lige vilkår med de forskelle, jeg nævnte før.
Kommentar:  Jeg synes jo, det er fint, at vi har en minister fra Socialistisk Folkeparti, som også kerer sig om kongehuset; det var måske lidt nye toner. Men hvis nu vi tager udgangspunkt i dagbladet Licitationen, er de kommet med nye tal så sent som den 26. september. Ifølge deres seneste opgørelser har Danmark inden for det seneste år fået 5.000 nye job. Men det er vel at mærke udenlandske håndværkere, som har fået job i Danmark. Altså, antallet af udenlandske ansatte inden for håndværksfag i Danmark er steget med 5.000, og samtidig skønner man, at 1.000 danske håndværkere så til gengæld har mistet deres arbejde. Det er jo faktuelt, og jeg synes måske, at ministeren – i stedet for at snakke om kongehus, havfruer og alt muligt andet, som er vældig hyggeligt – skulle prøve at tage udgangspunkt i de faktuelle konkurrencemæssige vilkår, de store udfordringer, som vores håndværkere og vores arbejdsgivere faktisk har med, at de bliver udkonkurreret af blandt andet østeuropæisk arbejdskraft. Det fremmer jo ikke væksten inden for det, som ministeren er minister for. Det fremmer ikke antallet af eksportordrer, at arbejdskraften i Danmark bliver udkonkurreret af østeuropæisk arbejdskraft og alt muligt andet. Jeg synes jo, at ministeren skulle prøve at tage det med ind i sine overvejelser og så have fokus på de her helt velbegrundede saglige problemstillinger.

Svar:  Jeg gør spørgeren opmærksom på, at jeg er handels- og investeringsminister og ikke beskæftigelsesminister, og reglerne om østeuropæisk arbejdskraft og deres ageren i Danmark hører faktisk under beskæftigelsesministerens ressort. Når det er sagt, synes jeg, at man skal være opmærksom på, at selvfølgelig skal østeuropæisk arbejdskraft arbejde i Danmark under samme løn- og arbejdsvilkår som dansk arbejdskraft. Det synes jeg er helt centralt. Men jeg synes, at ordføreren taler lidt uden om selve problemet, netop at vi har mistet 100.000 arbejdspladser de sidste 10 år, og de kommer ikke igen, ved at vi lukker os inde i vores egen lille skal. Det gør de til gengæld, hvis vi siger: Vi vil gerne resten af verden. Vi byder faktisk udenlandske investeringer velkommen i Danmark. Vi kommer ikke til rynke på brynene af, at de taler kinesisk, eller at de taler portugisisk. Vi siger velkommen til brasilianske og kinesiske virksomheder, der vælger at etablere sig i Danmark, for det skaber arbejdspladser, også på sigt. Vi ved helt konkret, at når en dansk virksomhed vælger at lukke ned, fordi de lægger arbejdspladserne et andet sted, hvor de mener det er billigere at producere, kan vi lykkes med at fastholde arbejdspladserne, hvis vi bla. siger, at en kinesisk ejer gerne må lægge sin virksomhed i Danmark. Der synes vi at vi har spændt alt for meget ben. Det vil vi gerne gøre op med, og det kigger vi helt konkret på. Her kommer Danmarks omdømme også i spil.
Kommentar:  Det vil jeg gerne give tilsagn om. Jeg synes, det her er meget, meget vigtigt. Herre Mikkel Dencker har ret i, at vi har udfordringer både med hensyn til at lagre CO 2 , hvad det her handler om, men generelt også med at kunne lagre energi, herunder ikke mindst el. I takt med at vi bygger en energiforsyning op, hvor vi i stadig stigende grad bliver afhængige af, om vinden blæser og solen skinner, så er vi også i perioder afhængige af at kunne lagre energi. Derfor er det oplagt at se på, hvilke erfaringer der er andre steder. I dag må man sige, at lagring er relativt dyrt. Der mangler de rent teknologiske løsninger i den størrelse, vi gerne vil have, men jeg er enig med spørgeren i, at det skal vi arbejde på, og derfor kræver det også, at vi sætter penge af til forskning på området.

Svar:  Det glæder mig at høre, at det er et felt, som regeringen også vil prioritere. Nu er det sådan, at vi har mange støtteordninger for vedvarende energi i øjeblikket, som med tiden vil blive udfaset. Støtteniveauet har været relativt højt, men den teknologiske udvikling har gjort, at der ikke længere er så meget brug for støtte. Regeringen og Dansk Folkeparti har sammen været med til at afvikle og også forny nogle støtteordninger, så er det også noget, som regeringen vil se på, altså om nogle af de penge, som hidtil har været brugt på støtteordninger fremadrettet kunne bruges på forskning i stedet for?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 86 (S, DF, V, LA, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 20 (EL, ALT og RV). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg mener altså simpelt hen, at vi skal passe på med det her med at fortolke det demografiske træk sådan, at der er en en til en-sammenhæng mellem flere ældre og udgifterne til ældre. Flere ældre kan ikke mekanisk omregnes til konkrete udgifter. Med andre ord vil stigningen i antallet af ældre ikke nødvendigvis forudsætte en tilsvarende stigning i ældreudgifterne. Men jeg er da glad for, at kommunerne løbende forbedrer indsatserne, for eksempel ved en bedre organisering og med den nye velfærdsteknologi, og så har man også øget fokus på rehabilitering. Vi må jo så også sige, at sundhedstilstanden hos de ældre er blevet forbedret, så deres plejebehov dermed er blevet mindre.

Svar:  Tak for det. Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at der i dag er tilstrækkeligt fokus på tværfaglighed i omsorgen for mennesker med demens?
Kommentar:  Der er ingen tvivl om, at det bliver en vigtig diskussion, vi får her. Jeg forstår så bare ikke, hvorfor Venstre ikke var noget mere aktive, dengang man selv nedsatte kommissionen. I stedet for at vi bruger tid på det her, burde vi jo sætte os sammen og finde ud af, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for, når det handler om den grønne omstilling af vores transportsektor. Det, jeg kan se Venstre gjorde, var at nedsætte en kommission, som, da de nedsatte den, havde en anden tidsplan end nu, når de står her i opposition og vil have den fremrykket og fremsætter beslutningsforslag i Folketinget, hvis udmøntning vil koste flere hundrede millioner kroner, uden at anvise finansiering til det. Det synes jeg ikke er seriøst. Det, jeg synes er seriøst, er det, regeringen har gjort i finansloven, hvor vi har fastholdt de lave afgifter, således at det stadig er billigt at købe en elbil, og så det er på samme niveau, som det var sidste år.

Svar:  Jeg kan forstå, at ministeren synes, at det er presserende, at vi får klarhed omkring registreringsafgifterne for 2020-2021, og jeg forstår også svaret sådan, at man inviterer til nogle forhandlinger for at sikre det. Er det korrekt forstået? Vil ministeren allerede nu kigge på at få sikret de lave registreringsafgifter for 2020-2021, og også før konklusionerne kommer fra transportkommissionen?