kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak, formand. Tak for spørgsmålet. Jeg synes da, at hvis man skal sige en god ting om hele den triste affære, der har været, på miljø- og fødevareområdet i de seneste måneder, er det da, at vi har fået skabt offentlighed om og fokus på, hvordan forskningsbaseret myndighedsbetjening er, og hvordan det bedrives mest hensigtsmæssigt. Jeg har selv som ordfører på området i de forgangne 4 år arbejdet med emnet, og det er også derfor, jeg som minister tog det op, fordi jeg syntes, det var væsentligt, at vi får klarhed om det, men også får diskuteret, hvori myndighedbetjeningen består, og hvis det skal bestå, hvordan vi så inddrager relevante aktører. Så jeg er i den grad optaget af det, og jeg ved, at min kollega, den nuværende uddannelses- og forskningsminister, også er optaget af spørgsmålet om åbenhed, inddragelse, hvordan der skal publiceres og så videre Men det er klart, at der vil være elementer, som man af forskellige årsager ikke kan offentliggøre inden et givet tidspunkt, hvilket jeg også sagde indledningsvis, men det er også min oplevelse, at det hører fåtallet til. Generelt bliver det meste af den forskningsbaserede myndighedsbetjening jo helt almindeligt publiceret og offentliggjort som ethvert andet forskningselement.

Svar:  Ministeren var selv inde på, at det er i den her konkrete sag, at der har været allermest fokus på de her kontrakter, der bliver indgået, og den polemik, der har været, om, hvordan man skulle regne på den ene eller den anden måde, og om, hvad forskerne var kommet frem til af resultater, håber jeg så giver anledning til, at der måske bredt i regeringen bliver taget en diskussion om brugen af forskningsbaseret myndighedsbetjening, og at man også holder det op imod forvaltningsloven, for en myndighed kan jo ikke udstikke retningslinjer, der er mere vidtgående end det, Folketinget lægger op til. Så jeg er ikke sikker på, at ministeren kan tale på hele regeringens vegne, men det er i hvert fald mit håb, at man vil tage det her op som en generel diskussion for at sikre mest mulig åbenhed.
Kommentar:  Tak. Lad mig starte med at ønske ministeren tillykke med fødselsdagen i dag – 34 år. Jeg har selv brugt de sidste små 30 år på at være i det private erhvervsliv, og en af de ting, som jeg virkelig har brugt meget tid på, er at kritisere den måde, bankerne har drevet forretning på. Men jeg står lige præcis nu i en situation, hvor jeg bare må sige, at det gør jeg ikke i øjeblikket. I øjeblikket er det min holdning, at de i virkeligheden i den grad viser samfundssind og samfundsansvar, og derfor kan man jo også se af tallene, at 98 ud af 100 jo faktisk får et ja til det, de spørger om, i øjeblikket. Vi har set, at 80 milliard kroner er kommet ud at rulle, frem til den 7. maj. Det er altså rigtig mange penge, som er kommet ud i forbrug. Det er også super vigtigt, at det kommer ud i forbrug, for her i første del af krisen er det jo sådan, at vi er super afhængige af forbrug. Altså, forbruget er det, der bærer vores samfund i øjeblikket, og hvis ikke det sker, og hvis ikke det sker med bankernes hjælp, har vi et kæmpe problem. Derfor må jeg spørge ministeren lige ud, og jeg vil godt have et kort svar, hvis det er muligt: Mener ministeren, at bankerne udviser samfundsansvar?

Svar:  Ja, det mener jeg bankerne gør. Og jeg synes, at den fælles forståelse, vi har lavet, bankerne og regeringen imellem, har været rigtig god til at understøtte, at vi i den her krise løfter et fælles ansvar. Jeg abonnerer ikke på den holdning, at en krise som den, vi står i, alene løses af politikere. Vi kan gøre rigtig meget, og det gør vi med hjælpepakker, men bankerne har også et meget, meget stort ansvar og en vigtig rolle at spille. Der har været lidt tilløb, hvor der var nogle historier med nogle umiddelbart sunde virksomheder, som ikke fik et lån, men det er vi kommet hen over, og i dag er jeg slet ikke bekymret og kan sige, at jeg oplever en finansiel sektor, der løfter det samfundsansvar, som jeg også har en forventning til at man løfter i den her situation.
Kommentar:  Som jeg sagde til Politiken, er det ikke regeringens politik at indføre brugerbetaling på de videregående uddannelser. Samtidig sagde jeg til Politiken, at jeg synes, det er spændende at få input udefra og høre om, hvordan man har tilrettelagt det i andre lande. Noget af det, som jeg synes var noget af det allermest spændende ved Palfreymans oplæg på uddannelsesmødet, var hans beskrivelse af de britiske, undskyld, engelske – det er kun i England, man har indført det – studerendes motivation for at gennemføre uddannelsen. Der har vi måske noget vi kan lade os inspirere af.

Svar:  Det er jo ikke for ingenting, at min bekymring består, for det er knap 3 år siden, at ministerens forgænger i embedet, daværende – det var han på det tidspunkt – ordfører på området, herre Esben Lunde Larsen, var ude at foreslå, at Venstre, altså det parti, ministeren er medlem af, jo netop gerne ville have brugerbetaling på de videregående uddannelser. Og konsekvensen af det ville jo være, at færre unge overhovedet kunne uddanne sig årligt, hvilket i hvert fald ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd vil betyde tabt velstand og i øvrigt også færre penge i statskassen. Herre Esben Lunde Larsen sagde i øvrigt også dengang, at det da godt kunne være, at der ville være en social slagside, men at det måtte man tage med. Hvad er ministerens holdning til det, og hvad er der sket på de 3 år, siden Venstre åbenbart har ændret politik på området?
Kommentar:  Tak for det supplerende spørgsmål. Jeg tror måske, det giver større klarhed over baggrunden for det her spørgsmål, der jo nok så meget handler om lokaliseringen af forskellige skattecentre, og jeg har meget forståelse for, at det også har stor interesse udeomkring i landet. Jeg kan sige til herre Henrik Høegh, at det har vi ikke taget stilling til endnu. Jeg har forstået af forskellig medieomtale, at der går rygter om, at nu skal det og det skattecenter nedlægges. Jeg kan dementere alle de rygter, som måtte have været. Der er ikke truffet beslutning om, hvilke skattecentre der eventuelt skal nedlægges, og hvor mange og hvordan og hvorledes. Der er ingen tvivl om, at vi bliver nødt til også at rationalisere på det område, og det har ligget klart, men hvor og hvordan ved vi ikke endnu. Jeg kan sige, at der vil blive taget vidtgående geografiske hensyn. Det er  ikke  sådan, at vi vil fjerne en masse i provinsen og lægge det hele i København. Sådan bliver det ikke.

Svar:  Ja, jeg hører stadig væk, at ministeren siger, at der vil blive taget geografiske hensyn. Jeg kunne godt tænke mig, om ministeren også ville svare på, om der vil blive taget landdistriktshensyn, hensyn til de steder, hvor man i forbindelse med en anden rationalisering har fjernet rigtig mange arbejdspladser. Man kan jo godt få et indtryk af, hvordan det bliver med den nye struktur – der begynder at danne sig et billede – når man ser på, hvor henne der er centre med visiteret tidsbestilling. Men kan ministeren berolige os ved at sige, at det landkort kan komme til at se helt anderledes ud, altså at det ikke er sådan, at der er en  sammenhæng mellem de fremtidige skattecentre, og de steder, hvor der nu er en visiteret tidsbestilling?
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 64 af Jesper Petersen (S), Morten Østergaard (RV), Pia Olsen Dyhr (SF), Pernille Skipper (EL), Torsten Gejl (ALT), Uffe Elbæk (UFG), Rasmus Nordqvist (UFG), Sikandar Siddique (UFG) og Susanne Zimmer (UFG). Der kan stemmes. Afstemningen slutter. (Afstemningen foregik på den i forretningsordenen § 35, stykke 2, 1. punkt, foreskrevne måde, men efter formandens beslutning således, at medlemmerne kom ind i Folketingssalen i små grupper ad gangen for at afgive deres stemme). For stemte 53 (S, RV, SF, EL, Uffe Elbæk (UFG), Rasmus Nordqvist (UFG) og Susanne Zimmer (UFG), imod stemte 43 (V, DF, KF, NB og LA), hverken for eller imod stemte 0. Forslag til vedtagelse nummer V 64 er vedtaget. Herefter er forslag til vedtagelse nummer V 63 af Kristian Thulesen Dahl (DF), Jakob Ellemann-Jensen (V), Søren Pape Poulsen (KF), Lars Boje Mathiesen (NB) og Alex Vanopslagh (LA) bortfaldet. Hermed er forespørgslen afsluttet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg er da glad for, at spørgeren støtter, at vi laver en ambitiøs vejpakke, og at vi gør en indsats i forhold til klimaet. Man kunne jo godt nogle gange være i tvivl om, hvorvidt det er en helhjertet støtte. Jeg tror, at det, som borgerne i den grad forventer, er, at vi leverer konkrete resultater. Der har tidligere været – det ved spørgeren udmærket, for jeg ved, at spørgeren kender sin EU-historie – lange diskussioner om traktatændringer, forfatningstraktater og så videre, som nogle fortabte sig i, mens de store problemer voksede sig større ude i virkeligheden. Lad os løse virkelighedens problemer. Og jeg er glad for det, hvis det, spørgeren siger i dag, er, at det skal vi gøre sammen.

Svar:  Vil udenrigsministeren, efter at Berlingske i sidste uge beskrev, hvordan Saudi-Arabien sender millioner af kroner af sted til blandt andet Taiba Moskeen på Nørrebro, svare på, om han vil rejse dette problem i EU og derigennem arbejde for, at det fremover bliver umuligt for formørkede regimer i Mellemøsten, der ofte er os direkte fjendtligt stemt, at finansiere deres håndlangere bag vores egne grænser?
Kommentar:  Svaret er, at alle vores kommuner har en udfordring, som vi har givet meget høj prioritet fra regeringens side, og det er at være langt bedre til at hjælpe de mennesker, der har været på kontanthjælp i alt for lang tid, enten i arbejde med støtte af kontanthjælpssystemet og de forpligtelser, der følger her, eller videre i ressourceforløb, fleksjob, eller hvor de skal hen. Det er ikke nogen option for regeringen at køre videre, sådan som vi har kørt i en årrække. Vi har jo set masser af eksempler på mennesker, der er trådt frem og har sagt: Vi har været på kontanthjælp kontinuerligt i 10 år, 15 år – helt op til 24 år har jeg hørt. Og vi har set opgørelser over, hvor mange tusinder der har været kontinuerligt på kontanthjælp i mere end 10 år. Det er at svigte de mennesker. Jeg ønsker ikke at bruge pisk, men jeg ønsker at udvikle et system, der er logisk og sammenhængende, og bygge op over den logik på arbejdsmarkedet, der aftales mellem arbejdsmarkedets parter.

Svar:  Jeg kan sådan set sagtens være enig i, at vi altid skal forsøge at blive bedre til at hjælpe kontanthjælpsmodtagere i arbejde. Problemet er jo, hvis man har som udgangspunkt, 1) at man tror, at kontanthjælpsmodtagerne ikke vil i arbejde, eller 2) at man tror, at fordi man gør folk fattige og lader børn vokser op i fattigdom, så betyder det, at folk får et arbejde. For det ved vi jo godt ikke vil være tilfældet. Men anerkender ministeren ikke, at der kan være områder i Danmark, hvor det  er  svært at få et arbejde, og hvor de tiltag, som ministeren taler om, ikke nødvendigvis betyder, at der er masser af jobs at få; og at der kan være særlige omstændigheder, for eksempel også på øerne, som gør, at man bare ikke kan få det arbejde? Så må ministeren vel anerkende, at det har en økonomisk betydning, og at man derfor slår folk oven i hovedet, uden at de nødvendigvis kan gøre noget ved det.
Kommentar:  Det er jeg glad for at høre. Jeg vil også meget hellere mødes med ministeren ovre i Justitsministeriet, hvor vi kan finde ud af tingene sammen, hvor vi kan lave aftaler, og hvor vi forhåbentlig kan finde frem til noget, der kan munde ud i, at vi får smidt nogle af de her kriminelle røverbander ud af Danmark, og at vi aldrig kommer til at se dem igen i vores land. Det vil jeg rigtig glæde mig til. Men jeg vil så spørge ministeren, om det ikke var en mulighed i samme forbindelse at gå ind og skærpe grænsekontrollen, for vi hører jo fra tid til anden om de her bander, der kommer igen. De bliver dømt, de bliver smidt ud, og så kommer de igen. Er det ikke en god idé? Kunne man ikke forestille sig, at man satte en prop i hullet, om jeg så må sige, ved at sige, at vi så skal skærpe grænsekontrollen betydeligt oveni?

Svar:  Jeg bliver nødt til at sige det, som det er: Grænsekontrollen som sådan henhører under udlændinge-, integrations- og boligministeren. Det, justitsministeren gør i den sammenhæng, er at stille ressourcer til rådighed for den grænsekontrol, som bestemmes i Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet. Der er det altså mit indtryk, at den grænsekontrol, som dansk politi leverer nu, er second to none. Det er en dygtigt udført og god form for grænsekontrol i den situation, vi står i. Samtidig har vi jo altså en ressourceudfordring i dansk politi. Jeg tror, vi antydede det i den forrige diskussion, vi havde. Bare for at håndtere den nuværende situation har vi en udfordring på 300 årsværk, skønt vi altså har aflastet med 125 politifolk, som nu kan sendes retur til kredsene. Så hvis spørgeren ønsker det, er det jo noget, man må drøfte, også i en ressourcemæssig sammenhæng. Mit indtryk er altså, at dansk politi gør en rigtig, rigtig god indsats på grænsen for nærværende.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget, om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Delingen af lovforslaget i to lovforslag er vedtaget. Der stemmes herefter om det under B nævnte forslag [Forslag til lov om ændring af lov om trafikselskaber. (Forenkling af afstandskrav til fjernbuskørsel m.v.)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2 og 3, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslagene går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Herre Christian Juhl. Værsgo.
Kommentar:  Jeg synes, det er lidt en skam at beskrive grundlovens bestemmelser som juridisk fiksfakseri, for der er jo klare bestemmelser om det her, og jeg tror på, at os, der er valgt til Folketinget, må påtage os vores ansvar. Det er jo dybest set det, der ligger i det repræsentative demokrati, nemlig at os, der er valgt til at sidde herinde og tage beslutninger og række hånden op i forhold til at sige ja og nej, skal påtage os ansvar og stå til regnskab over for vælgerne 4 år senere. Det synes jeg er et godt system, og det er beskrevet meget tydeligt i grundloven, at hvis der er tale om, at man ved indgåelse af traktater afgiver suverænitet, så skal man spørge befolkningen. Jeg har godt hørt, at Dansk Folkeparti mener, at man bare skal have folkeafstemninger, men hvorfor ikke respektere også  ånden  i grundloven, som jo dybest set handler om, at vi har det repræsentative folkestyre i Danmark, det repræsentative demokrati? Det har vi respekt for, og så er der særlige bestemmelser, når vi afgiver suverænitet. Det synes jeg er ånden i grundloven, og den respekterer vi.

Svar:  Spørgsmål lyder sådan her: Hvilken linje mener statsministeren, Danmark skal følge i forhold til at skabe enighed blandt EU-27-landene, og hvordan mener statsministeren, at det kan ske i respekt for, at Danmark står uden for euroen?
Kommentar:  Det vil jeg gerne kvittere for, for jeg blev nemlig sådan lidt forvirret, da jeg læste Politiken i går, hvor miljøministeren blev foreholdt den her aftaletekst og gjorde sig nogle betragtninger om, at man skulle ikke lægge for meget i ordene, og det var nok i lyset af, at det hele var gået lidt stærkt. Så det er jeg meget, meget tilfreds med, for i vores parti har vi det i hvert fald sådan, at vi handler hurtigt og effektivt, og det var også derfor, at vi på allerede det tredje møde med regeringen var i stand til at få hakket den gordiske knude over, hvad regeringen ikke formåede på 33 møder med sit parlamentariske grundlag. Så jeg er meget, meget tilfreds med, at statsministeren her har bekræftet, at det, vi går på jagt efter, når vi skal udmønte Natur- og Landbrugskommissionens arbejde og omsætte det i en ny regulering, er erhvervsøkonomiske gevinster. Lad mig så lige vende mig et andet sted hen. I går hørte jeg statsministeren sige i en kommentar til den nye tænketank, der er nedsat af CO-Industri og Dansk Industri – et glimrende initiativ – at 2014 bliver et vigtigt europapolitisk år. Statsministeren sagde, at det blandt andet er, fordi vi sandsynligvis skal til folkeafstemning om en patentdomstol. Og der vil jeg egentlig bare gerne for god ordens skyld høre: Skal vi til afstemning, eller skal vi bare sandsynligvis til afstemning?

Svar:  Jamen altså det er jo noget, Folketinget afgør, om vi skal til afstemning om patentdomstolen. For som også herre Lars Løkke Rasmussen er fuldstændig klar over, vil det være sådan, at det er et stykke lovgivning, som kræver et fem sjettedels flertal her i Folketingssalen. Det kan vi jo først finde ud af, om vi har, når vi har været igennem lovbehandlingen. Jeg håber stadig på, at vi kan få fem sjettedels flertal for det i Folketinget. Hvis vi ikke kan det, skal lovgivning om en patentdomstol til afstemning. Så enkelt er det altså, det er jo noget, Folketinget afgør.
Kommentar:  Det glæder mig, at ordføreren er enig med mig i, at det her er billigere og samfundsøkonomisk bedre løsninger. Jeg skal så bare spørge: Er ordføreren enig i, at de ekstra 2,5 milliard kroner vil forringe en række erhvervsvirksomheders konkurrenceevne yderligere? Det er et problem, som blandt andet NNF har nævnt der skal gøres noget ved, så det sker i form af en trappemodel, så man ikke på grund af disse 2,5 milliard kroner sender flere arbejdspladser ud af landet og heller ikke sender slagtesvin, som ellers kunne være blevet slagtet herhjemme, ud af landet.

Svar:  Jeg vil først starte med at tage til genmæle mod ordførerens første bemærkning. Herre Henrik Høegh konkluderede, at jeg var enig med ham. Nej, det er jeg ikke. Jeg sagde bare: Vi skaber rammerne for, at spildevandsselskaberne og kommunerne kan finde den løsning, som de synes er bedst. En gang imellem kan det være, at det er en underjordisk løsning, andre gange kan det være, at det er en overjordisk løsning. Vi har bare sørget for at skabe rammerne. Så når Venstres ordfører i sin bemærkning starter med at konkludere, at vi er enige, vil jeg sige, at det tror jeg nok lige er at stramme den i forhold til sandheden, og i forhold til hvad jeg sagde. Hvad angår virksomhederne, fremgår det jo også klart af de spørgsmål, der er besvaret i udvalget, at det her er over en 40-årig horisont. Jeg tror, at der er rigtig mange virksomheder og slagterier, der vil sige: Jamen så hellere betale de måske op til 625.000 kroner ekstra om året fremfor at have fået noget vand ind i produktionen, så der lige pludselig skal lukkes for produktionen. Så jeg ser ikke det her som noget, der skader dansk konkurrenceevne. Jeg ser det tværtimod som noget, der kan gavne dansk konkurrenceevne, for vi kan undgå eventuelle stop i produktionen ude rundtomkring, og med det her kan vi også sørge for, at vi rent faktisk er på forkant med udviklingen. Og jeg synes, det er et helt forfejlet budskab, som Venstre rejser rundt og bringer i den her sag, når de siger, at det koster arbejdspladser, for nej, det gør det ikke, det kan være med til at skabe arbejdspladser. Jeg synes, det ville være rart, hvis det var sådan, at Venstre og Venstres ordfører kunne være lidt mere åbne omkring det i stedet for at fremmane et eller andet skræmmebillede af noget, som ikke er der.
Kommentar:  Vil ministeren garantere, at omprioriteringsbidraget tilbageføres til kommunerne en til en, så det sikres, at nogle kommuner ikke tvinges til besparelser på ældreområdet i 2017-2019?

Svar:  Tak, formand. Som det fremgik af min foregående besvarelse, prioriterer regeringen ældreområdet højt. Det gør vi sammen med sundhedsområdet, og det er derfor, regeringen sammen med partierne bag finansloven for 2016 har løftet sundheds- og ældreområdet med 3,4 milliard kroner ekstra her i år. Vi har blandt andet afsat 1 milliard kroner ekstra til en mere værdig ældrepleje. Omprioriteringsbidraget er netop med til at skabe forudsætningen for, at vi også kan prioritere kernevelfærden. Omprioriteringsbidraget skal bruges til borgernær service, og pengene skal netop bruges der, hvor behovet er størst. I 2017 vil regeringen tilbageføre pengene fra omprioriteringsbidraget til kommunerne til højt prioriterede områder. Den præcise udmøntning af midlerne i 2017 vil ske i økonomiforhandlingerne med kommunerne her i forsommeren og i finanslovsforhandlingerne til efteråret.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Det er ikke tilfældet, og hvis alle er klar til at stemme, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 52 (S, EL, ALT, RV og SF), imod stemte 56 (DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 101 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og LA), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Fru Line Barfod har bedt om ordet og får det – her op til jul.
Kommentar:  Tak for det svar, justitsminister. Jeg er glad for præciseringen af, hvad det betyder. Jeg vil nu stadig væk mene, at når man læser citatet »politik handler om at gøre det, som folk mener, lidt før de selv ved, at de mener det«, ser det ud, som om det mest handler om at lefle for folkestemningen og ikke lede den, og det, vi har brug for i den her krisetid, og som regeringen på nogle områder har gjort og på andre områder ikke har gjort, er ikke at lefle for befolkningen, men det er at lede den i den rigtige retning og ikke glemme – det artiklen i øvrigt også handler om – nogle grundlæggende frihedsrettigheder, herunder retssikkerheden.

Svar:  Nej, det handler det ikke om. Det handler om at have kontakt, sådan at den politik, man formulerer, ikke står med fødderne solidt plantet i den blå luft. Jeg er glad for spørgsmålet, men i virkeligheden undrer det mig, at det præcis er spørgeren og spørgerens parti, der rejser det spørgsmål, fordi vores tilgange til politik som partier på det her punkt efter min mening er fuldstændig identiske.
Kommentar:  Det glæder mig. Det er jo et eksempel på, at det kan betale sig at tage spørgsmål op her i spørgetiden. For jeg kommer gerne over til et møde og tager en snak med ministeren om, om der er yderligere skridt, vi kan tage for at koordinere hele den indsats, vi gør transportmæssigt i hovedstadsområdet. Vi er fra socialdemokratisk side meget optaget af den måde, de organiserer det på i London med London for Transport, og også den model, de har i München, så det tager vi gerne et initiativ til. Og så synes jeg, at vi også skal have en snak om det med havnetunnelen, for der er det også sådan, at vi Socialdemokrater hellere end gerne er med til at finde en løsning og hjælpe på vej. Så jeg imødeser en invitation til et møde snart med ministeren om de to punkter.

Svar:  Det synes jeg også er en rigtig god idé. Jeg har også selv sat et arbejde i gang, og det skulle vi måske også, i forhold til: Er der nogle ting, man kan gøre for at få spredt trafikken bedre her i hovedstadsområdet? Der er selvfølgelig nogle elementer, som vi kan diskutere med hinanden, men jeg tror ikke, vi kommer uden om også at tænke på, om vi kunne sprede den ud over nogle flere timer, for vi er jo klar over, at det samles meget på nogle bestemte tidspunkter, hvor det er rigtig svært at komme frem.