kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af Enhedslisten), om, at lovforslaget deles i to lovforslag? Delingen af lovforslaget i to lovforslag er vedtaget. Der stemmes derefter om det under A nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, lov om ophævelse af dobbeltbeskatning i forbindelse med regulering af forbundne foretagenders overskud (EF-voldgiftskonventionen), momsloven og forskellige andre love. (Implementering af dele af direktivet om skatteundgåelse og direktivet om skattetvistbilæggelse og forskellige ændringer af momssystemdirektivet)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 2-20, tiltrådt af udvalget, om ændringsforslag nummer 21 af et mindretal (S og DF), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg), eller om ændringsforslag nummer 22, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Der stemmes herefter om det under B nævnte lovforslag [Forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven. (Implementering af CFC-reglerne i direktivet om skatteundgåelse)]: Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 23, tiltrådt af udvalget, eller om ændringsforslag nummer 24 og 25, tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af Enhedslisten)? De er vedtaget. Jeg foreslår, at det under A nævnte lovforslag går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget. Der er stillet forslag om, at det under B nævnte lovforslag henvises til fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  De to ting, jeg omtalte, var nu ikke citater af forskere, jeg vil ikke sige, at det var dem, der havde udtalt sig; det ene var af en fællestillidsmand på Aarhus Universitet, som var kritisk over for det her, og det andet om, at det måske endda er i strid med forvaltningsloven, var af juraprofessor Sten Schaumburg-Müller. Der kan selvfølgelig være gode grunde til, at forskere ønsker at give sig i kast med den forskning, som man kan få til opgave fra et ministerium. Men jeg håber også, at ministeren er enig med mig i, at det ikke behøver at være alt eller intet, altså at vi enten ikke kan få forskningsbetjening, eller at det skal være omfattet af ekstrem lukkethed, men at vi måske ser mere kritisk på at få den kortest mulige periode, sådan at vi andre, når det diskuteres i Folketingssalen, måske også har de beregninger, der ligger bag det udspil, en regering måtte komme med.

Svar:  Tak, formand. Tak for spørgsmålet. Jeg synes da, at hvis man skal sige en god ting om hele den triste affære, der har været, på miljø- og fødevareområdet i de seneste måneder, er det da, at vi har fået skabt offentlighed om og fokus på, hvordan forskningsbaseret myndighedsbetjening er, og hvordan det bedrives mest hensigtsmæssigt. Jeg har selv som ordfører på området i de forgangne 4 år arbejdet med emnet, og det er også derfor, jeg som minister tog det op, fordi jeg syntes, det var væsentligt, at vi får klarhed om det, men også får diskuteret, hvori myndighedbetjeningen består, og hvis det skal bestå, hvordan vi så inddrager relevante aktører. Så jeg er i den grad optaget af det, og jeg ved, at min kollega, den nuværende uddannelses- og forskningsminister, også er optaget af spørgsmålet om åbenhed, inddragelse, hvordan der skal publiceres og så videre Men det er klart, at der vil være elementer, som man af forskellige årsager ikke kan offentliggøre inden et givet tidspunkt, hvilket jeg også sagde indledningsvis, men det er også min oplevelse, at det hører fåtallet til. Generelt bliver det meste af den forskningsbaserede myndighedsbetjening jo helt almindeligt publiceret og offentliggjort som ethvert andet forskningselement.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 87 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg ved ikke helt, hvad spørgeren hentyder til i forhold til at være optaget af job. Jeg kan i hvert fald konstatere, at den tidligere regering, som spørgerens parti var parlamentarisk grundlag for, var regering for landet i en periode, hvor vi mistede 170.000 arbejdspladser. Det er regeringens helt klare målsætning at sikre flere danske private arbejdspladser. Det er sådan set en helt central del af vores økonomiske politik, så hvis der er nogen, der er optaget af private arbejdspladser, private virksomheder, er det da i den grad regeringen. Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, som jeg også forsøgte i mit indledende svar, at sukkerafgifter jo ikke er pålagt varer, der eksporteres. De er pålagt varer, der forbruges her i landet, og det er sådan set, uanset om de er produceret i Danmark eller produceret i Tyskland eller et andet land. Det vil også sige med hensyn til diskussionen om udflytning af arbejdspladser, at så har jeg lidt svært ved at forstå situationen i forhold til lige præcis chokoladeafgiftsloven, netop fordi situationen i forhold til det danske marked sådan set er den samme, uanset om virksomheden placerer sin produktion i Danmark eller i et andet land.

Svar:  Nu har jeg jo flere års erfaring inden for dansk erhvervsliv og har også været ansat som virksomhedsleder inden for fødevarevirksomheder. Noget af det, som er afgørende, er jo, at man har et hjemmemarked. Ellers er der ikke nogen mening i, at man har en produktion i Danmark. Der skal være et hjemmemarked som en grundlæggende basisomsætning i virksomheden. Derfor skal man jo huske, at hvis ikke man har et hjemmemarked, er der ingen grund til at producere i Danmark, fordi vi har høje lønninger, høje afgifter og så videre Derfor er der jo mange, der så vil sige, at så må de da vælge at placere deres produktionsvirksomhed tættere på deres kunder og dermed få en mindre udgift til distribution af varerne, færre lastbiler, der kører langt, færre flyvemaskiner, der flyver langt, færre tog, der skal køre langt. Det er ganske almindelig sund common sense inden for dansk erhvervsliv. Anerkender ministeren ikke, at det netop er det, der er problemet? Altså, hvis man ikke er god ved de her virksomheder på dansk grund, hvis man ikke sørger for, at de kan afsætte deres varer på et nationalt marked, samtidig med at de har en afsætning uden for Danmark, har de meget få begrundelser for at blive i Danmark.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-5, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet, og forhandlingen er sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Tak. Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens kommentar til, at jeres nye regeringspartner Liberal Alliances folketingsmedlem Joachim B. Olsen har udtalt om klimaforandringerne, at de »medfører i øvrigt også en lang række positive fænomener«, herunder at »Den nordlige halvkugle bliver grønnere, nye sejlruter åbner op og færre mennesker dør af kulde«?

Svar:  Tak for spørgsmålet. FN's klimapanel har slået fast, at global opvarmning er en realitet, og at det er ekstremt sandsynligt, at den primært skyldes menneskelig påvirkning. Drivhusgasudledningen skal derfor reduceres væsentligt, for at vi kan undgå alvorlige klimaforandringer. Verdens ledere blev med klimaaftalen fra Paris enige om, at temperaturstigningerne skal holdes godt under 2 grader og helst ikke over 1½ grad. Regeringsgrundlaget slår fast, at Danmark skal arbejde for at bidrage til indfrielse af denne ambitiøse målsætning nationalt som internationalt. Regeringen vil derfor fastholde Danmark som foregangsland inden for grøn omstilling og energieffektivitet.
Kommentar:  Jeg vil gerne kvittere for de ord fra statsministeren, men også komme med en meget klar opfordring til, at de ord en anden gang selvfølgelig bør falde fra landets regering på et tidligere tidspunkt, for i den situation, vi befinder os i nu, vil omverdenens øjne også hvile på os. Som jeg sagde før, er et angreb på Frankrig også et angreb på os, og når franskmændene i dag taler for, at den internationale koalition må tage et større, også militært ansvar for bekæmpelse af Islamisk Stat, så er jeg enig i synspunktet. Ord rækker ikke. Lige så vigtigt det er at slå det fast, lige så vigtigt er det jo, at både vi danskere og vi europæere er fuldstændig klare i vores kommunikation, også til befolkningerne i Mellemøsten. Vi står på deres side. Islamisk Stat er ikke alene en fjende af Danmark, af demokratiet, af friheden og af Europa – det er en fjende af hele menneskeheden. Derfor er udsagnet om, at Danmark vil være klar til at bombe børn og kvinder, bare ikke den rigtige måde at gribe opgaven an på eller at kommunikere på. Så lad os være enige om, at de danske værdier om frihed og demokrati nok skal sejre igen, men at vi samtidig erkender, at ord desværre ikke længere rækker.

Svar:  Tak for det. For så vidt angår regeringens position, er der jo ingen som helst uklarhed om den, og det var i øvrigt også en del af kommunikationen i weekenden. Det er måske også en udmærket anledning til lige at få proportionerne ind i debatten, for der er jo aktuelt ikke tale om, at Danmark bomber. Vi har leveret et F-16-bidrag. Vi er stærkt committet til at genudsende dem og åbne over for at diskutere, på hvilket mandat det skal finde sted, altså principielt også åbne over for, om man kan bombe i syrisk luftrum, hvis der er brug for det på det tidspunkt, hvor vi er klar til en genudsendelse, og hvis der bliver behov for en genudsendelse. Forinden vi nu – og jeg føler så ikke, det er mellem spørgeren og mig, men altså bredere her i salen – taler uenigheder op, synes jeg, det er vigtigt at få sendt det signal til verdenssamfundet, at der skal handles. Der er så småt kommet gang i en proces i Wien, og det fromme ønske, vi alle kunne have, er, at dem, der sidder med nøglen til at løse op for konflikten – og i sidste ende er det jo ikke en militær nøgle – tager den nøgle frem og låser konflikten op, sådan at den diskussion, der har været i weekenden om omfanget af et dansk F-16-bidrag, forbliver en abstrakt eller hypotetisk diskussion.
Kommentar:  Tak. Jeg er nødt til at rose ministeren for at tage ud på de her feltbesøg, hvor man tager ud i landet og ser på forholdene – det er guld værd, at vi gør det, både ministeren og folketingsmedlemmer, så bliv ved med det. Men jeg mener, at vi selvfølgelig har en fælles udfordring i at skaffe økonomi til at dække de behov, der er. Man kan jo bare se på den blå aftale, for der havde vi netop taget de ting med, som er bydende nødvendige landsdel for landsdel. Så det er jo vores håb, at den kan vi tage afsæt i, men bekymringen er så, at vi jo mangler nogle penge forlods, særlig hvis vi skal lukke det her hul på 15 milliard kroner

Svar:  Jeg kan love ordføreren, at jeg kommer til fortsat at tage ud på feltbesøg, fordi jeg deler det synspunkt, at det er vigtigt. Jeg kan ikke love at nå rundt i alle kroge af Danmark nu på denne side af nytår, men jeg kommer til at nå så meget, som det kan lade sig gøre. I forhold til rammen kommer jeg som sagt til at vende tilbage til det, men jeg vil dog lige nævne her, at jeg har sat gang i et serviceeftersyn af jernbanen, fordi jeg gerne vil være sikker på, at der ikke ligger nogen uløste opgaver på det punkt, fordi vi jo er i gang med blandt andet et meget omfattende signalsystem, som er meget forsinket, og det skal vi være helt sikre på også at komme i mål med; det må alle parter også være interesseret i.
Kommentar:  Mange tak til ministeren for at være meget klar i spyttet om det her spørgsmål. Det er vigtigt, at vi får sendt det klare signal til flyselskaberne, at der skal andre boller på suppen. Der skal altså være en anden service over for passagererne; de skal mere tydeligt gøres opmærksom på, hvilke rettigheder de har. Alene det, at vi nu har haft det oppe her i spørgetiden, kan være med til at løfte bare en lille smule af det informationsbehov, der er. Men der må gerne være endnu mere. Så tak til ministeren for at hjælpe med at sætte fokus på det her, også fremadrettet. Vi holder øje med sagen.

Svar:  Det var så lidt. Det er jo det, jeg får min løn for.
Kommentar:  Så lad mig allerede i dag komme med et forslag til ministeren. Vi kunne godt forestille os, at man kom til at lave det her om til en minimumsstraf, simpelt hen fordi vi har gjort utrolig meget fra Folketingets side. Det er et stort flertal i Folketinget, der har været engageret i at få strammet op på det her område, og det lader ikke til, at det sådan for alvor afspejler sig og slår igennem i praksis. Der er i hvert fald stadig væk sager, der slipper igennem. Så vil ministeren kunne være med til, at der i tilfælde af vold over for offentligt ansatte er en minimumsbarre, fordi man simpelt hen ikke kan forestille sig, at straffen skal være lavere?

Svar:  Jeg tror, det kan blive meget svært. Voldssager er jo generelt kendetegnet ved at være så forskellige – altså, voldssager kan være mange ting – at det kan være rigtig svært at angive både en normal straf og en minimumsstraf. Jeg synes, vi skal passe meget på med minimumsstraffe, især hvis der er tale om et tvivlstilfælde. Her kan man måske forestille sig, at der, hvis der er en minimumsstraf, alt efter hvad den er, vil være en øget tilbøjelighed til at sige, at så må usikkerheden komme den tiltalte til gode – ved at man er mere forbeholden over for at dømme vedkommende skyldig. Men jeg synes, vi skal kigge åbent på det. Hvis vi kan se, at den praksis om ubetinget fængsel, vi har sagt skal være praksis, ikke er praksis, skal vi have fundet ud af, hvordan vi gør noget ved det. Det er jeg enig i.
Kommentar:  Tak. Altså, ministeren siger, at de må acceptere de regler, vi har i Danmark. Det er vi fuldstændig enige i. Problemet er bare, at det gør de ikke. Og hvad vil vi så gøre ved det? Vil vi lave nogle kampagner, hvor vi oplyser om, at det skal de? Det kan vi da godt gøre, men det virker ikke. De hører ikke efter. De fortsætter, som de hidtil har gjort, og som de har gjort i lang tid, og derfor skal der jo noget nyt til. Derfor er spørgsmålet, om man vil lave sanktioner over for de her grupper, om man vil sikre, at det for eksempel bliver kriminaliseret at oprette parallelle retssystemer, at det i højere grad bliver kriminaliseret at nægte at anerkende skilsmisser, som er lovlige ifølge dansk ret. For vi kan da godt stå her og sige, at dansk ret er det, der er gældende, og at man skal respektere og efterleve den. Selvfølgelig skal man det, men nogle steder er det bare ikke virkeligheden. Derfor må vi bare bede regeringen om at komme med noget, der er lidt mere konkret end at sige, at man vil holdningsbearbejde, at man vil iværksætte projekter og så videre Det er altså ikke nok.

Svar:  Nu har der siddet en borgerlig regering i 10 år, og til det kan man sige: Hvorfor pokker er der ikke sket noget mere, når det åbenbart har været så tydeligt for alle, at der her har været et problem? Det synes jeg da faktisk giver stof til eftertanke. Der er ikke sket noget, fordi den tidligere regering ikke ville anerkende, at det her faktisk er et problem for de mennesker, der er involveret i blandt andet de her ægteskaber, som man ikke kan få anerkendt og ikke kan få opløst, medmindre der er andre instanser end den danske lovgivning, der har sanktioneret, at de skal ophæves. Så jeg vil bare sige, at den nye regering ser med andre øjne på de her problemer. Vi anerkender, at problemerne findes. Vi anerkender, at vi har udfordringer, som skal løses, og vi er sådan set også parate til at tage fat for at levere de svar, der skal til. Vi skal ikke ud i intetsigende symbollovgivning. Når vi skal lave noget for at rette op på de her skader og de her manglende frihedsrettigheder, som borgere oplever i vores land, så skal vi sørge for at lave en indsats, der virker. Jeg har nu nedsat en arbejdsgruppe. Den ser på alt, der er behov for at se på i den her forbindelse. Den kommer med et papir primo marts. Der vil vi så lægge forslag frem, hvis der er forslag om noget, der enten kan løses ved lovgivning eller på anden måde. Til det sidste, som herre Martin Henriksen spørger til, nemlig tvang, vil jeg bare sige: Det er i forvejen ifølge dansk straffelov ikke tilladt at tvinge nogen til noget, det er i forvejen en strafbar handling. Tak.
Kommentar:  Grundlæggende må man jo sige, at i de høringssvar, vi har modtaget, er der en bred opbakning til, at vi får liberaliseret planloven, for det  er  med til at skabe bedre vækstmuligheder i vores landdistrikter. Men det, jeg bare gerne vil høre lidt til, er, hvorfor Enhedslisten ikke har tillid til, at man lokalt kan træffe de beslutninger, der vedrører borgere og virksomheder i de enkelte kommuner. Hvorfor stoler Enhedslisten ikke på nærdemokratiet i den her sag? For det er jo det, der reelt er tilfældet.

Svar:  Jeg synes her, at man undervurderer, hvor vigtig planloven faktisk har været i alle de år, den har eksisteret, i forhold til at sikre en sammenhængende udvikling i vores land; i forhold til at sikre, at byområder og udvikling af byerne blev lokaliseret særlige steder; i forhold til trods alt at sikre, at vi stadig væk har nogle naturområder. Man burde så bruge planloven i langt højere grad til at sikre, at man fik naturområder, der var sammenhængende. Det er så det, man begynder at tage fat på med det grønne danmarkskort, som jeg også roste i min indledning. Men det her er jo en grundlæggende modsætning, vi har i forhold til Venstre, i forhold til om man tror på planlægning, og om man tror på, at planlægning er vigtigt for at sikre en fornuftig udvikling i det her land, eller om man tror, at man bare skal give det frit i en stor liberalisering, og så må det gå, som det nu bedst kan.
Kommentar:  [Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse]. Afstemningen slutter. For stemte 100 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 9 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Ifølge den artikel, som danner baggrund for spørgsmålet, er det sådan, at FN har sagt, at juletræer ikke er en del af den sædvanlige indretning af Bella Centeret, og det har kontorchefen i Udenrigsministeriet så bare taget til efterretning. Spørgsmålet går på: Har FN nægtet at acceptere juletræer, eller har man bare bøjet af? Har det i realiteten været sådan, at FN har sagt: Nej, vi vil ikke have nogen juletræer? Og har Udenrigsministeriets ansatte så bare sagt: O.k., så kommer der ikke nogen juletræer? Eller har Udenrigsministeriet markeret, at det er sædvanlig dansk tradition, at når man er til et møde ved den her tid, markerer man det altså ved at opstille juletræer uden for den pågældende bygning?

Svar:  Det danske udenrigsministerium har talt med FN og sagt, at vi godt kunne stille juletræer op. FN har så svaret, at man ikke fandt det passende i forbindelse med indgangspartiet, som i øvrigt er meget smukt dekoreret. Men jeg kan glæde herre Skaarup med, at når herre Skaarup kommer derud og kommer op i den danske delegations område og ind i vores lokaler, hvor jeg vil glæde mig til at se herre Skaarup, er der ikke mindst i Udenrigsministeriets logistikkontor juledekorationer, små stedsegrønne træer oven i købet, og der er lys. Så jeg glæder mig meget til at se herre Skaarup derude. Det kan også være, vi kan finde en lille kage.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. For stemte 19 (EL, ALT og SF), imod stemte 93 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Jeg kan bekræfte, at formelt bliver selvforvaltningen og selvejet ikke ophævet, men jeg kan samtidig sige, at reelt bliver det det sandsynligvis, fordi man hermed åbner op for, at banker, kreditforeninger, forsikringsselskaber, og hvad der ellers er af store kapitalophobninger, vil have mulighed for at sætte sig på dansk landbrugsjord i fremtiden i lige så stor udstrækning, som de ønsker. Derfor vil det få nogle gevaldige konsekvenser for de unge landmænd specielt, fordi de vil have meget svært ved at få en bedrift i den størrelse, som også De Konservative synes er nødvendig for at have et rimeligt udbytte af landbruget.

Svar:  L 39 drejer sig om et mere selvbærende landbrugserhverv. Det fremtidige landbrugserhverv sikres en række fordele, blandt andet ophæves grænserne for, hvor mange dyreenheder der må være på den enkelte produktionsenhed. Det nugældende maksimale krav er 960 dyreenheder. Begrænsningen for, hvor meget jord en bedrift må eje, ophæves også. I dag er grænsen 400 ha. Forslaget skal også ses som et led i, at bedrifterne skal være større af hensyn til bedrifternes rentabilitet. Der kan med det nye lovforslag på området etableres jordløse landbrug. En sådan løsning vil medføre, at der skal foreligge aftaler om bortskaffelse af gylle gennem spredning på anden jord eller gennem anden teknologi, herunder blandt andet biogasteknologi. Der indføres også mulighed for at drive landbrug i selskabsform. Det betyder ikke, at selvejet ophæves, men der gives mulighed for den nye ejerform, blandt andet ved generationsskifte af de meget store bedrifter, hvor der normalt er et stort finansieringsbehov. De nye regler vil også betyde store investeringer i nye miljøtilpasninger, at dyrevenlige staldsystemer kan gennemføres – og fortsat vækst i landbrugserhvervet. Landmanden i selskabet skal have bestemmende indflydelse og varetage den daglige drift. Med bortforpagtning til et andet selskab fastholdes dette krav. Kravet om erhvervelse af landbrugsejendomme, omlægning af jord mellem landbrugsejendomme samt reglerne om bopælspligt i den eksisterende landbrugslov vil blive videreført. Modernisering af reglerne på landbrugsområdet er også af international betydning, der er også pres for større og mere effektive bedrifter i blandt andet USA, Canada og Brasilien. Herhjemme er der øgede krav til dyrevelfærd, til indførelse af den seneste BAT-teknologi i produktionen, til nye miljø- og naturplaner og så videre og så videre Det skal samtidig understreges, at der i den fremtidige sagsbehandling af miljøgodkendelser sættes en øvre grænse for, hvor lang tid der må gå med en sådan sagsbehandling. I dag kender vi sagsbehandlingstider på op til både 3, 4 og 5 år. Når sagsbehandlingsbunken her i oktober 2010 er nedbragt, er sagsbehandlingstiden efterfølgende på mellem 6-9 måneder. Landbrugsproduktionen og landbrugets afledte virksomhed i Danmark har stor betydning dels for eksporten af fødevarer, dels for beskæftigelsen. Det vil vi styrke i fremtiden ved at vedtage dette lovforslag og sikre eksistensgrundlaget for dansk landbrug og dets afledte virksomhed. Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 104 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.