kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Regeringen ønsker ikke og har aldrig ønsket at lukke minkproduktionen i Danmark. Jeg har selv som handelsminister rejst rundt og lavet eksportarbejde til fordel for dansk mink. Jeg ved, hvilken enestående kvalitet vi producerer dem i Danmark. Og det er trist at se, at vi nu på grund af corona må aflive mink. Det er jo en situation, der i den grad rammer minkbranchen hårdt, men det har også ramt andre brancher i Danmark. Men jeg føler med minkbranchen i den her situation. Og det er et uvurderligt tab, vi her får. Derfor har udgangspunktet for regeringen aldrig været og er det heller ikke nu, at man vil forbyde eller udfase minkproduktionen i Danmark. Og jeg kan også sige, hvis det er det, spørgeren henviser til, at det beslutningsforslag, der blev fremsat den 7. oktober, er taget tilbage den 10. november.

Svar:  Tak for det. Det er jo glædeligt, hvis det forslag er taget tilbage. Så burde det jo være fejet af bordet, og så kan man følge op derfra og sige, at der i øjeblikket også pågår en diskussion om – det er også det, ministeren lige har forklaret på et samråd – at prøve at bevare eller i hvert fald i øjeblikket undersøge muligheden for at bevare en vis population, altså et vist antal avlsdyr. Det er foreløbig for at bevare arvemassen, og så kan vi sige, at muligheden for det måske kan stå åben engang i fremtiden. Er det noget, Socialdemokratiet ønsker, altså at der sådan på længere sigt igen skal opbygges en minkproduktion? Det er jo ikke noget, man kan gøre fra den ene dag til den anden. Det vil jo komme til at tage mange år. Men er det holdningen, at det egentlig skal være springbrættet og afsættet til igen at komme i gang, selv om det ville være umådelig hårdt?
Kommentar:  Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet. Forhandlingen er sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Tak. Hvis det er sådan, at det viser sig, at det her er et middel, man kunne tage i brug, vil ministeren så være interesseret i at prøve at udfordre EU på det her område?

Svar:  Nu siger jeg ikke det her for bare at være sådan en, der skal stå og sige nej og ikke vil finde løsninger, men lige præcis det her ene middel kan vi ikke gøre det med, for så skulle vi sige, at der var en terrortrussel, altså ud af Danmark, og det er lidt svært at argumentere for. Jeg vil ikke ud af Schengen, for det vil i givet fald koste vores medlemskab af Europol; vi kan ikke være medlem af det, hvis vi ikke er medlem af Schengen. Så det vil jeg ikke være med til, men jeg vil være med til rigtig meget andet, altså at kigge på kameraerne, se på, om politiet i højere grad kan stoppe folk, hvis de har mistanke, og om vi med de indbrudspakker, vi laver, kan gøre en hel masse for at bekæmpe de her udenlandske kriminelle, for det er jeg helt sikker på at vi er enige om.
Kommentar:  Jeg har ikke noget grundlag for at have nogen bemærkninger til de minimumsbeløb, der er i inddrivelsessystemet. Det er ikke mit ansvar. Det er gældende dansk lovgivning, og den respekterer jeg. Sådan er det. Men igen: Det har ikke noget at gøre med, hvad der er rimeligt, hvad der er fair, og hvad der er logisk i kontanthjælpssystemet som et midlertidigt forsørgelsessystem. Det, der er afgørende her, er, at vi har et forsørgelsessystem, der er fair, der er forsvarligt, og som hænger sammen med de overenskomster, der aftales mellem arbejdsmarkedets parter. Det har vi sikret, således at hvis man får et arbejde, er der plads til at betale de ekstra omkostninger, der er ved at få et arbejde. Så enkelt er det.

Svar:  Men kan ministeren ikke godt forstå, at jeg synes, det ser lidt underligt ud, at der er en myndighed som SKAT, som siger, at hvis man har under 6.020 kroner at leve for, lever man med en beskeden husførelse og på en beskeden levefod, og så vil SKAT ikke røre ved de mennesker, mens når det er kontanthjælp, eller når det er ydelser i den retning, må man gerne leve under det, der kaldes en beskeden husførelse og levefod, for nu er det lige pludselig en anden ydelse? Er det ikke underligt? Hvordan skulle mennesker kunne forstå det?
Kommentar:  Det vil jeg gerne samarbejde om, men jeg vil bare understrege, at jeg ikke tror på, at det er penge, som kan løse det her problem. Det er et grundlæggende problem, som handler om noget andet, nemlig at det er blevet besværligt at bruge musikskolernes tilbud nogle steder i landet. Der er kommuner, som allerede har taget rigtig interessante initiativer i forhold til at få det her samarbejde til at virke bedre. Men der er en anden ting, som jeg også synes vi skal drøfte, og det ved jeg også at ordføreren vil være interesseret i at drøfte. Det er, hvad det er for nogen pædagogiske metoder, man bruger. Skal det være enkeltundervisning i et instrument, eller skal man også begynde med noget sammenspil for de helt små børn på et tidligere tidspunkt for at fastholde deres interesse, da det sociale også betyder noget? Så jeg tror, at der er en række veje, man kan gå. Hvis ordføreren konstaterede, at jeg sparker en åben dør ind i forhold til ordføreren, så går det altså også den anden vej, så lad os prøve at se, om vi kan finde nogle løsninger, som gør, at flere børn kan få adgang til musik. Det mener jeg er en væsentlig målsætning at sætte sig.

Svar:  For så vidt angår et samarbejde, som indbefatter, at vi også får andre, skal vi sige pædagogiske metoder i brug, skal ministeren ikke høre et ondt ord fra vores side. Det, der er det afgørende, er jo, at vi får givet børn et godt tilbud. Problemet er bare, at ministeren er lidt problemfornægtende i forhold til, at vi også har at gøre med en socioøkonomisk udfordring. Det er den velstillede del af befolkningen, som har mulighed for at sende deres børn til musikundervisning, og det synes vi sådan set er ærgerligt. Men de initiativer, ministeren tager konkret, vil vi gerne se positivt på.
Kommentar:  Det er simpelt hen en forkert fremstilling. Regeringen har stor sympati for, stor forståelse for, stor interesse for mulighederne for at åbne grænserne igen og har stor fokus på det og har dialog med de andre lande om det. Det, der bare er bekymringen – og det har jeg simpelt hen svært ved at forstå ikke også gør sig gældende hos Venstre – er, at hvis vi får åbnet for meget op, hvis vi får importeret smitte her til landet, så risikerer vi at sætte alle de gode resultater, som har gjort det muligt at åbne samfundet, over styr igen.

Svar:  Men spørgsmålet lød jo: Hvad sker der ved, at en fra et område med lavere smitte kommer til et område med højere smitte? Og jeg vil godt føje til, for det kan ministeren måske nå at svare på: Hvornår kommer der svar? Hvis nu tyskerne åbner fra den 15. maj eller den 25. maj, skal de danske sommerhusudlejere så stadig vente til den 1. juni? Det er jo ikke mindst den manglende besked, som er så smertefuld, og man bliver da ikke syg af at give besked i tide.
Kommentar:  Nu er der jo mange ting, der tæller forkert. Jeg tror måske også det tidtagningsanlæg, der er her, springer lidt rundt fra 2 minutter og 8 sekunder til nu 54, så jeg beklager, hvis det på noget tidspunkt har forvirret nogen. Jeg skal sådan set bare ganske stilfærdigt høre, om det har været klart meldt ud, at Socialdemokratiets politik var, at danske bilister skulle betale noget mere i skat.

Svar:  Der har op til valget i forskellige udspil, altså helt tilbage fra »Fair Forandring« til »Fair Løsning 2020«, været oplyst om nogle enslydende tiltag også i forhold til trafikanter. Så det mener jeg nu nok er meldt ud.
Kommentar:  Jamen det er jeg ikke enig i, fordi jeg simpelt hen ikke er enig i, at jeg eller andre ministre i covid-19-udvalget blev advaret om, at der manglede hjemmel til at aflive alle mink den 1. oktober. Og når man læser det cover , som var en del af behandlingen, kan man se, at sagen jo handlede om spørgsmålet: Hvad kan vi gøre inden den aflivning, som utvivlsomt ligger inden for lovgivningens rammer? Spørgsmålet handlede om aflivningen af smittede mink og besætninger med mistanke om smitte.

Svar:  Men justitsministeren sagde for en uge siden: »det skulle afklares, om der allerede var hjemmel eller skulle indføres ny lovgivning, hvis man senere besluttede sig for at aflive alle mink i Danmark.« Det var det, justitsministeren sagde med reference til mødet i det pågældende udvalg, som holdt møde den 1. oktober – det skulle afklares. Man må så gå ud fra, at man ikke, fra den 1. oktober og frem til ordren om at aflive alle mink bliver givet, har fået det afklaret, for så havde man vel ikke givet ordren. På det tidspunkt ville man jo så vide, at der ikke var hjemmel, og det ville være åbenlyst, at det ville være den højeste forsætsgrad. Men er det ikke forsætligt, når man bevidst afholder sig fra at finde ud af, om der er hjemmel?
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-6, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg vil stadig væk spørge ministeren, om hun synes, det er en dårlig idé med mere bevægelse og aktivitet i skolen, som skolereformen netop lægger op til. Mener ministeren stadig væk, at der ikke er nogen beviser for, at det gør, at børnene får en bedre læring? Så vil jeg gerne spørge til allersidst: Når ministeren ikke længere har ministerbilen, vil hun så vende tilbage til den gamle retorik og sige, at det hele er noget skidt?

Svar:  Jeg tror, jeg har svaret så godt, som jeg overhovedet kan, på det med bevægelse. Det er godt og vigtigt, at børn bevæger sig, også i skolen. Hvad angår min egen optagethed af biler, vil jeg bare sige, at mit eget valg af bil – og jeg har en næsten 20 år gammel Volvo derhjemme – måske indikerer, at det ikke lige er det, jeg er allermest optaget af, og det, der motiverer mig allermest.
Kommentar:  Jamen det er jo derfor, jeg er minister og skal forsøge at forene de svære opgaver. Det gør jeg gerne en indsats for, og som det vil være spørgeren bekendt, bruger jeg også ganske god tid på at afsøge muligheder, blandt andet ved at tage rundt i landet og besigtige, hvad der er af behov, blandt andet sammen med ordføreren selv, fordi jeg netop mener, det er afgørende at finde brede aftaler. I forhold til hvad rammen måtte blive for en kommende investeringsplan, synes jeg ikke, at man skal forhåndsdiskontere det på nuværende tidspunkt. Når regeringen fremlægger et udspil, vil det også være et spørgsmål om, hvad den samlede ramme bliver.

Svar:  Tak. Jeg er nødt til at rose ministeren for at tage ud på de her feltbesøg, hvor man tager ud i landet og ser på forholdene – det er guld værd, at vi gør det, både ministeren og folketingsmedlemmer, så bliv ved med det. Men jeg mener, at vi selvfølgelig har en fælles udfordring i at skaffe økonomi til at dække de behov, der er. Man kan jo bare se på den blå aftale, for der havde vi netop taget de ting med, som er bydende nødvendige landsdel for landsdel. Så det er jo vores håb, at den kan vi tage afsæt i, men bekymringen er så, at vi jo mangler nogle penge forlods, særlig hvis vi skal lukke det her hul på 15 milliard kroner
Kommentar:  Tak for det, og tak for besvarelsen. Grunden til, at jeg spørger, er, som ministeren også nævner, at vi lige har lanceret en ny national demenshandlingsplanen, og et af de områder, som vi i Dansk Folkeparti føler måske ikke fik så meget fokus, som det godt kunne have fået, er jo det her med brugen af magt over for demente. På en anden front på sundhedsområdet barsler regeringen med yderligere tiltag i forhold til tvangsbehandling af varigt inhabile, som demente jo er, og derfor synes jeg, at det ville være interessant at få en debat om det her i Folketinget for at høre, hvor regeringen er på vej hen i det her spor. Det er rigtigt, at de her særlige døråbnere er en mulighed. Men når ministeren nu er inde på, at man selvfølgelig skal tage udgangspunkt i den enkelte, når der er tale om pleje af demente, kan ministeren så ikke godt se den udfordring, der ligger i, at man laver et særligt døråbnersystem på en fløj i et plejecenter? For en, som måske er lidt diffus, og som har det med at søge ud og blive væk, er det selvfølgelig et hensigtsmæssigt tiltag, men hvis det er naboen på gangen, som sådan set bare gerne vil ud og have lidt frisk luft, men stadig væk er for diffus til at regne den her særlige døråbner ud, så rammer det jo skævt. Et tiltag, som egentlig er tiltænkt den ene, rammer den anden og begrænser en anden persons frihed, og så tager vi jo ikke længere hensyn til den enkelte. Det vil jeg gerne bede ministeren om at forholde sig til, altså om det er rimeligt, at tiltag, som skal hjælpe en, har negative konsekvenser for andre ældre.

Svar:  Jamen for mig er det vigtigt, at den enkelte borger behandles med respekt og værdighed, og derfor handler det selvfølgelig om, hvad der er betydningsfuldt for den enkelte. Men som nævnt i min tale vil Sundheds- og Ældreministeriet samarbejde med Børne- og Socialministeriet og igangsætte det her serviceeftersyn af magtanvendelsesreglerne, og så må vi se, hvad der kommer ud af det. I dette serviceeftersyn vil vi se på reglerne bredt, herunder på reglerne om de særlige døråbnere. Reglerne er der jo for at understøtte medarbejderne, som derfor kan drage omsorg for beboere med demens. Altså, det er vigtigt for mig at understrege, at vi jo ikke bare kan låse beboere med demens inde. En beboer med demens kan jo også være dørsøgende, fordi vedkommende gerne vil ud at gå en tur. Så i dette tilfælde må medarbejderen tilrettelægge plejen og omsorgen, så den enkelte beboer kan imødekommes med de behov, vedkommende har.
Kommentar:  Jo, helt sikkert, men jeg er ikke sikker på, at der er helt den parallel, som spørgeren her forsøger at drage, imellem det offentlige forskningsbudget og så Novo Nordisks besværligheder med at finde kvalificeret arbejdskraft. Jeg tror, at der, hvor pilen peger hen, nærmere er det mismatch, der er i vores uddannelsessystem – altså, hvor vi har alt for mange unge mennesker, som i dag ikke uddanner sig der, hvor der er størst behov samfundsmæssigt. Og det er noget af det, som jeg rigtig gerne vil se på, og det håber jeg at ordføreren og ordførerens parti vil være med til, så vi kan få skabt en bedre balance imellem job og uddannelse – eller måske nærmere omvendt, imellem uddannelse og job – så vi sikrer, at vi i højere grad uddanner de unge til at få fodfæste på arbejdsmarkedet frem for måske en plads i ledighedskøen. Og det er det, jeg tror der i virkeligheden er Novo Nordisks helt store udfordring.

Svar:  Jamen jeg vil meget gerne være med til at sikre Novo Nordisk den arbejdskraft, de har brug for i fremtiden. Men jeg mener, at det er et dårligt udgangspunkt for den indsats og sådan set også for et bevillingssystem, selv om jeg glædelig deltager i forhandlingerne – det synes jeg er helt afgørende – at lave store milliardbesparelser på universiteterne. Jeg kan ikke se, hvordan det skulle bidrage til den indsats med at få dygtigere arbejdskraft. En sidste ting, jeg vil spørge om, er, om ministeren forestiller sig, at det her var sådan en engangsbesparelse, forstået på den måde, at det var det, regeringen valgte at spare på i den her periode, eller kan vi forvente, at der kommer flere besparelser på forskningsområdet i løbet af den her regerings tid?
Kommentar:  Tak for spørgsmålet. På den nyeste liste over ghettoområder, der blev offentliggjort den 1. december 2016, er der 25 almene boligområder, som fortsat opfylder kriterierne. Det er et uændret antal i forhold til året før og således også fortsat det laveste antal ghettoområder i samtlige de år, der er udarbejdet en ghettoliste. Til sammenligning var der i 2014 opført 31 ghettoområder på listen. Så det er ikke så dårligt, at vi holder niveauet på 25 ghettoområder. Det viser, at den indsats, der ydes af boligorganisationerne, af kommunerne og af politiet, fortsat bærer frugt. Det synes jeg er tilfredsstillende. Men vi skal selvfølgelig fortsætte indsatsen. Der er jo, som spørgeren siger, trods alt ikke sket et fald i antallet af ghettoområder, og 25 boligområder med alvorlige udfordringer er stadig væk for mange. Derfor vil jeg også opfordre kommuner og boligorganisationer til sammen at bruge de efterhånden mange redskaber, som de har til rådighed, til at iværksætte en positiv udvikling i de udsatte boligområder. Der er midler i Landsbyggefonden inden for rammerne af den gældende boligaftale både til sociale indsatser, infrastrukturforbedringer og renoveringer. Der er statslige puljemidler til en styrket koordinering i udsatte boligområder, uddannelse og beskæftigelsesindsatser samt et vedvarende fokus på at bekæmpe ungdomskriminalitet.

Svar:  Tak for svaret. Det er også nogle af de ting, man kan læse i regeringsgrundlaget. Der står nævnt, som jeg læser det, to konkrete eksempler. Det ene er, at man vil lave sociale tiltag over for unge, og det andet er, at man vil sikre, at der er en ordentlig politidækning i de udsatte boligområder. Jeg er helt enig i, at det er meget vigtigt at få de ting klaret. Grunden til, at jeg spørger, er, at det jo er et problem, når man har en langsigtet målsætning om at få færre udsatte boligområder, at der ikke bliver færre, men, som ministeren rigtigt nok siger, at der er det samme antal. Målet med de indsatser, man laver, og de ekstra midler, der er afsat, skulle gerne være, at antallet falder ud fra de fem kriterier, som er sat. Af den tidligere regering, altså den rene Venstreregering, blev vi oplyst om, at der ville komme en ny plan for, hvad man skal gøre med udviklingen i de her områder. Allerede der var der gået halvandet år fra folketingsvalget. Det vil jeg egentlig gerne høre ministeren om. Hvad er status for det? Vil der komme en eller anden samlet pakke eller et udspil til, hvordan vi løser problemerne i de her områder, der nogle steder, må vi bare sige, er socialt meget belastede?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi over til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes nu. Vi slutter afstemningen. For stemte 75 (S, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 30 (DF og EL), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er vedtaget.
Kommentar:  Det håber jeg, for de er der ikke hver dag, så jeg håber, det bliver øget på den måde. Der skal sikkert også noget andet til. Der skal højere straffe til, som måske vil have en effekt på mængden af lovovertrædelser, hvad angår de unge mænd på vandscootere. Sådan nogle ting hilser jeg meget velkommen. Vi ved også, at det er helt forbudt at sejle med jetski og vandscooter i Københavns Havn, og straffen for vanvidssejlads er faktisk op til 8 års fængsel efter straffelovens § 252. En strafferamme på op til 8 år burde i sig selv være nok til at motivere folk til at finde et andet sted at sejle på vandscooter, for eksempel på vandscooterbaner og kapsejladsbaner rundtomkring i landet. Er ministeren enig i, at folks sikkerhed er det vigtigste, og at det derfor er nødvendigt med øget, optimeret kontrol, måske også langt ud over de 50 pct.?

Svar:  Tak for det. Ja, jeg er enig i, at vi skal prøve på alle tænkelige måder på at sætte ind, langt mere, end vi gør nu. For det, det handler om, er jo, at hvis de ræser af sted, kan det være meget svært at identificere dem: Der var godt nok en vandscooter, men hvem var det? Og kunsten skulle så gerne være, at vi får nogle værktøjer, der gør, at vi kan registrere dem. For at kunne registrere dem ville det være godt, at der var sådan et slags nummerpladesystem, altså et lignende identifikationssystem. Det tror jeg kunne være med til det. Jeg tror også, at højere bøder og muligheden for, at vi kan konfiskere vandscooteren, kunne være en mulighed.
Kommentar:  Tak. Jeg synes, det er fint, at ministeren prøver at svare på det her meget kildne spørgsmål og bruger ord som brand og image. Det her er jo ikke noget reklamebureau, altså, det er jo et parlament. Det er ikke et reklamebureau, hvor man skal fortælle, hvor godt det hele er. Det er da muligt, at nogle ministre fra andre lande tilkendegiver over for vores nye minister, at det faktisk er godt, at vi har fjernet de her nye toldinitiativer. Men netop med hensyn til hvorfor job er gået tabt i Danmark, hvorfor vi har mistet de her arbejdspladser i Danmark, er det jo et forkert signal at sende til folk, at man siger: Det er, fordi der skulle sættes nogle grænsebomme op. Grunden til, at vi har mistet job, er jo eksempelvis, at statslige vejprojekter i Danmark bliver udført af udenlandsk arbejdskraft, hvor udenlandske firmaer har vundet store licitationer i Danmark. Det er udenlandske firmaer, der graver fibernet ned rundtomkring i danske kommuner. Det er danske vognmænd, der udflager, hvilket har gjort, at danske chauffører har mistet deres arbejde. Det er danske fabrikker, der har mistet arbejdspladser på grund af tabt konkurrenceevne. Og det er håndværkere, der bliver udkonkurreret af østeuropæisk arbejdskraft, som er op til to tredjedele billigere, når de skal give et bud. Det er faktuelle kendsgerninger, som vi kan se, hvis vi spørger de forskellige: Dansk Erhverv, Dansk Industri, Håndværksrådet og alle mulige andre, som er aktører på det her område. Det er danske job, som vi har tabt ud fra en masse forskellige parametre, men det er jo ikke på grund af en toldkontrol og ikke på grund af en grænsebom, at vi har mistet de her 175.000 job.

Svar:  Jeg tror, at en af de faktorer, der er god, når det handler om at hive udenlandske investeringer til Danmark, blandt andet er vores kongehus. Når kongehuset tager rundtomkring i verden – når de for eksempel har været en tur i New York og snakket med udenlandske virksomheder og gjort dem opmærksomme på Danmark – måler vi jo ikke ligefrem bagefter på, hvad det præcis giver i kroner og øre, men vi ved, at det har en positiv effekt. Vi ved, det har en positiv effekt, at der tales om Danmark på en bestemt måde. Vi ved, at det, at den lille havfrue var i Kina, og at næsten alle kinesiske børn lærer om H. C. Andersen i folkeskolen, har en positiv effekt for Danmark. For det gør, at Danmark, som jo er et ganske lille land i den store verden, bliver noget særligt. Vi kan også blive noget særligt ved negativ omtale, og det er vi blevet i forbindelse med toldkontrolaftalen. Så vi må sige, at når man vægter, i forhold til hvor man skal lægge investeringer, kigger man altså også på, om landet er attraktivt at bo i. Hvis man synes, at man næsten fra starten af bliver stemplet som ikke ønsket, er det sværere at tage til det land. Og det indgår i virksomheders bedømmelse. Det kan jeg jo se helt klart, når jeg mødes med dem og diskuterer det her med dem. Men det er da korrekt, at det skal vi måle på, og vi laver faktisk også en måling på Danmarks omdømme i verden. Og så glæder jeg mig til at komme tilbage og snakke med spørgeren om det igen.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 105 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (EL, ALT, RV og SF). Afstemningen er slut. For stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), imod stemte 88 (S, DF, V, LA og KF), [hverken for eller imod stemte 0]. Ændringsforslaget er forkastet. Herefter er ændringsforslag nummer 1, stillet af det samme mindretal, bortfaldet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.