kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Nej, det er vi ikke. Vi har sådan set været med i den tidligere plan, som SR-regeringen fik vedtaget. Det forlig var vi sådan set med i. Det havde jo en helt anden tilgang til, hvad det er for en forsigtighed, der skal være. Der var det en klar forudsætning, og det var parterne enige om, at den danske akvakulturproduktion skulle udvikles på en måde, som reducerer miljøbelastningen. Det var udgangspunktet for den tidligere regering og for den aftale, som Enhedslisten var med i. Jeg vil gætte på, at Venstre også var med i den aftale, for det var faktisk en ret bred aftale. Og jeg synes, at det er lidt uklart, om de ting, der var med i den tidligere plan, helt er skrottet, fordi der her kommer en ny lovgivning. Det synes jeg egentlig ville være væsentligt at få præciseret under udvalgsbehandlingen: I hvilket omfang har det her lovforslag en negativ indflydelse på nogle fornuftige mål, der tidligere har været med i de aftaler, der har været bredt funderet?

Svar:  Hvis det i forbindelse med udvalgsbehandlingen bliver afklaret via tekniske spørgsmål og det på anden måde under lovbehandlingen bliver afklaret, at havdambrug ikke samlet set belaster havmiljøet, vil Enhedslisten så stemme for det her lovforslag?
Kommentar:  Jeg spurgte sådan set ikke til statsministeren, men jeg spurgte, om Statsministeriet på noget tidspunkt har været bekendt med det. Det var det ene. Så det må der godt lige blive svaret helt klart på. Det andet er så: Kan statsministeren bekræfte, at Udenrigsministeriet har haft viden om, at herre Christian Friis Bach godkendte rejseregler i GGGI før kommunalvalget?

Svar:  Jeg svarede lidt kort, men det var jo sådan set et korrekt svar, jeg gav før. Jamen den her sag har jo været belyst. Det kom som en overraskelse, tror jeg. Alle kunne i onsdags se, at herre Christian Friis Bach valgte at træde tilbage som udviklingsminister, fordi der var kommet nye oplysninger, som viste, at der faktisk på et bestyrelsesmøde var godkendt rejseregler for GGGI's formand helt tilbage i maj 2012. Det havde herre Christian Friis Bach ikke været opmærksom på, og derfor havde han ikke givet oplysninger til Folketinget, som var helt korrekte, og på den baggrund valgte han så at trække sig. Det har jeg fuld respekt for, og det tager jeg selvfølgelig til efterretning. Men det understreger jo også – og det er grunden til, at historien bliver så langt – at de oplysninger fik herre Christian Friis Bach i onsdags, og det var også oplysninger, som var nye for alle andre.
Kommentar:  Jeg citerer: »Det arbejde, der bliver udført for Femern A/S under byggeriet af den kommende faste forbindelse over Femern Bælt, skal ske under ordnede løn-og arbejdsforhold. Det vil Femern A/ S som en statsejet og social ansvarlig virksomhed sikre ved at indføje en betingelse i udbudsdokumenterne, der pålægger både entreprenørerne og deres underentreprenører at sikre, at ansatte, der arbejder i Danmark, skal sikres vilkår, der ikke er mindre gunstige end dem, der blandt andet gælder i henhold til kollektiv overenskomst for arbejde af samme art, hvor arbejdet udføres.« Det var en af transportministerens forgængere, nemlig herre Henrik Dam Kristensen, der udtalte det her i starten af projektet, den 6. november 2012. Vi har fået et ottesidersnotat, der viser, at Femern A/S lod 28 russiske søfolk arbejde videre, selv om det så viste sig, at de med stor sandsynlighed arbejdede ulovligt. Det var også det, ministeren selv sagde lige før. Hvad mener ministeren om, at man lader folk arbejde videre, selv om man allerede i februar ved, at det her sandsynligvis er ulovligt?

Svar:  For fuldstændighedens skyld skal det jo siges, at dagen før spørgeren stillede dette spørgsmål, havde jeg allerede reageret på sagen. Faktisk meddelte jeg, 10 minutter efter at politiet meddelte, at man havde anholdt 28 søfolk, at jeg omgående ville bede om en redegørelse. Det er den redegørelse, som spørgeren også henviser til. Konkret er der jo nu sager, som kører ved domstolene, fordi søfolkene ikke har erkendt, at de har overtrådt lovgivningen, og derfor vil jeg ikke gå nærmere ind på det konkrete spørgsmål, men overlade det til domstolene.
Kommentar:  Der er heller ikke her nogen, der beder om ordet, og så går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 60 (V, DF, KF og LA), imod stemte: 51 (S, SF, RV og EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Tak for svaret. Ligesom ministeren har været derude, har jeg jo også været derude og set området. Der er jo ingen tvivl om, at for eksempel en gruppe som mountainbikerne, som har brugt rigtig mange tusinde kroner på at få lavet en bane, som også bruges ved store stævner og lignende, er meget nervøs for, at hvis man ikke kan få uhindret adgang til den, er de penge spildt. Det samme er tilfældet for de mange folk, der rider på hest i området. De er også nervøse for, om det vil være muligt på grund af kontakten til vilde dyr og så videre Og som ministeren jo også selv så, er det også sådan, at hvis ikke de her vandrestier opretholdes i en eller anden form, er det rigtig, rigtig svært for folk, inklusive dem med børn, at komme ud at gå i naturen, altså hvis der ikke er en eller anden måde, hvorpå man kan gå i naturen. Derfor gælder det om, ligesom meget andet her i livet, at finde den rette balance. Derfor er spørgsmålet igen, om det er sådan – jeg tolkede ved det foregående spørgsmål, at jeg fik et halvt tilsagn – at de her 900 brugere kan komme med på råd på en helt anden måde end bare gennem den her lokale gruppe, så man også sikrer, at brugerne får et reelt talerør og en reel følelse af at være medhørt – hvis medhørt er et dansk ord.

Svar:  Jeg vil være ked af at tolke det som et halvt tilsagn, for jeg sagde jo meget, meget klart, at det er noget, der ligger mig meget på sinde, at man selvfølgelig kan komme til orde. Det er jo derfor, at jeg også selv var på besøg i mandags, hvor jeg havde mulighed for at tale med en række af de stemmer, der er i debatten. Jeg kan godt forstå, at man har mange spørgsmål, og at man spørger: Hvad er det her med naturnationalparker for noget? Hvad har det af konkret betydning? Men vi kan jo ikke svare på alle spørgsmål endnu, fordi hele processen er i gang. Og det gode ved at have en proces er jo, at der ikke ligger en færdig plan, men at man netop har mulighed for at byde ind med, hvordan man egentlig godt kunne tænke sig det skulle være. Og jeg har som sagt også haft møder med de store friluftsorganisationer på landsplan, for jeg har kun et ønske om, at det både skal være godt for naturen og for friluftslivet.
Kommentar:  Jeg synes, det er lidt groft at sige, at man generelt set ikke har nogen form for retssikkerhed i vores sociale system. Altså, selv om en forvaltningsmyndighed har truffet en afgørelse, har man jo mulighed for at påklage den, og man kan også i sidste ende, jævnfør grundlovens § 63, indbringe den for domstolene og dermed få en forsvarer, så vi ikke risikerer, at nogle bliver udsat for et decideret justitsmord – også selv om de er under 15 år. Det gælder jo også alle andre mennesker, som får foretaget afgørelser om deres sociale forhold og liv i det sociale væsen. De har jo samme klagemuligheder. Vi vil gerne være med til at se på, om vi kan styrke retssikkerheden i det sociale væsen, og vi vil gerne være med til at se på, om vi kan gøre noget og gerne særligt for unge kriminelle. Jeg tror bare, at det her forslag har så mange bieffekter, så det alene, at folk vil få en forsvarer, ikke vil stille dem bedre.

Svar:  Vil det så sige, at jeg skal forstå herre Jeppe Mikkelsens svar sådan, at herre Jeppe Mikkelsen faktisk godt kan forstå, at der kan være det problem for en, der for eksempel i vedkommendes bande bliver beskyldt for at have lavet kriminalitet, som vedkommende måske ikke gjort, at vedkommende ikke har mulighed for at forsvare sig i forbindelse med en domstolssag?
Kommentar:  Nej, er egentlig det korte svar. Det er så lidt flabet at svare så kort, så det vil jeg lade være med. Men nej, det kan jeg faktisk ikke se. Jeg mener, at det efter 10 år er et fuldstændig rimeligt tidspunkt at stoppe op og kigge på evalueringen, når den kommer nu her, kigge på, hvad lærerne siger om det her redskab, hvad eleverne siger om det, og hvad forældrene, som jeg tror er nogle af dem, der har fået allermest ud af det, siger: Hvad har været godt, hvad har været skidt? Det mener jeg at vi skal gå til, og der er evalueringer altså kun en del. Der er rigtig meget andet, vi skal lytte til – og vi skal i øvrigt også snakke om det i forligskredsen. Jeg mener, at det er en meget stor beslutning for vores skole, og derfor skal det også have den plads, og det mener jeg at vi giver den.

Svar:  Det ligger jo i smuk forlængelse af det forrige spørgsmål: Vil ministeren trække forslaget om et helt nyt testsystem tilbage, hvis det viser sig, at de nuværende test overordnet fungerer, men trænger til justeringer og forbedringer?
Kommentar:  Jeg synes ikke, jeg behøver takke for svaret, som jeg ikke synes var et svar, for det gav ikke svar på det, som jeg tror rigtig mange borgere ude i de pågældende kommuner sidder og kigger på – også de kommunalpolitikere, som har lagt ryg til besparelser den ene gang efter den anden siden kommunalreformens vedtagelse – og jeg tror, de fleste har den opfattelse, at selve kommunalreformen er underfinansieret. Det hjælper jo lige lidt, hvis man har flere udgifter, end man har indtægter, og regeringen så kommer og siger, at man har brugt for mange penge. Dernæst er det vel sådan, at en kommune har lovbundne udgifter, ligesom vi har det her i Folketinget og i finansloven til politi og forsvar og så videre Sådan har man det også i kommunerne, og så er der det område tilbage, hvor kommunerne kan skære ned, og hvad er det så for noget? Skal man ikke lave snerydning, eller skal man ikke gøre andre ting i kommunen? Hvad er det for nogle helt specifikke områder, hvor socialministeren synes at kommunerne gør noget i dag, som de skal lade være med? Man siger, at de skal spare, og der, hvor det slår rigtig hårdt igennem, også i forhold til ledighedstallene, er jo, at når det private har en nedgang, gør kommunen og staten nøjagtig det samme. De laver også en nedgang, og hvem skal så klare væksten og sørge for at få hjulene i gang igen?

Svar:  Jeg synes, det er lidt pudsigt, at spørgeren siger, at der er sket besparelser, når vi lige har fået at vide, at kommunerne har overskredet deres budgetter med 4,9 milliard kroner Det klinger jo hult, at man taler om, at der har været besparelse på besparelse, når de faktisk har overskredet deres budgetter ret væsentligt. I forhold til at spørgeren siger, at kommunalreformen er underfinansieret, er det altså sådan, at hvis man lægger de midler, der er brugt inden for sundhedsområdet i regionerne, og de midler, der er brugt hos kommunerne, sammen, jamen så får man jo samlet set et niveau, der ligger langt over det, som man havde, før kommunalreformen trådte i kraft. Derfor kan jeg på ingen måde se, at man kan sige, at kommunalreformen har været underfinansieret. I forhold til hvordan kommunerne skal prioritere, vil jeg lade det være op til de enkelte kommuner, hvordan man prioriterer midlerne ude i de enkelte kommuner. Jeg tror også, de vil have sig frabedt, at jeg begynder at rode rundt i deres budgetter.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget. Der er meget, meget uro i salen. Det er derfor, at jeg venter med den sidste anden behandling. Enten må man forlade salen, eller også må man sætte sig ned og tie stille.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Det er jeg en smule, men det kommer jeg ind på senere, når jeg nu har mit ordførerindlæg, efter herre Peter Skaarup er færdig. Det betyder vel også, at hvis Dansk Folkeparti ønsker en kriminel lavalder på 12 år, så anerkender man i et eller andet omfang i hvert fald, at børn kan være for unge til, at det giver mening at putte dem ind i et strafferetsligt system. Men for Dansk Folkeparti går grænsen for, hvornår folk, børn og unge – kald det, hvad man vil – er for unge, ved 12 år. Så Dansk Folkeparti mener, at det er fint nok, at man tager en 12-årig, som ikke engang er begyndt i 7. klasse endnu, og putter vedkommende i et strafferetligt system, men en 11-årig er for ung.

Svar:  Vi har egentlig ikke nogen fordomme om, at den kriminelle lavalder nødvendigvis behøver at ligge et bestemt sted. Det vigtige er, at man gør en fornuftig indsats i tide, for at den unge ikke ryger ud i mere kriminalitet, for at vi hjælper den unge og selvfølgelig også de ofre, som er i kølvandet på en ung, uregerlig kriminel, som vi jo desværre har nogle af. Det er heldigvis ikke så mange unge, men det er nogle, der virkelig tæller kraftigt i statistikkerne. Det synes jeg igen at Det Radikale Venstre skulle overveje seriøst, for det må da også være et problem for Det Radikale Venstre, som jo normalt betragtes som et seriøst parti, at der er store udfordringer, hvor vi ser unge kriminelle begå ny kriminalitet gang på gang, uden at nogen gør noget.
Kommentar:  Det svar synes jeg jo lidt får afsløret, at Socialdemokratiet er tilbage i en eller anden gammel holdning om, at hvis man ikke er blevet gift, er man ikke et ordentligt par endnu. Det giver jo ingen mening i det samfund, vi har nu. Vi er også ude i den holdning, at hvis man har valgt at have et forhold, hvor man for eksempel bor i Sønderborg og Odense og passer job de to steder og så ser hinanden, når man har tid, så er det okay, men hvis det er Sønderborg og Flensborg, har den ene valgt at bo i udlandet, og så må man sætte nærmest en berlinmur ned i forholdet. Det giver jo ingen mening coronamæssigt, at man ikke må se en kæreste, bare fordi vedkommende kommer fra et andet land, hvis det land for eksempel har mindre smittetryk end nogle steder i Danmark. Så hvorfor ikke bare få åbnet det op med det samme, minister?

Svar:  Jeg er ikke af den overbevisning, at man er i et mere ordentligt parforhold, hvis man er gift, end hvis man er kærester. Det må folk jo selv rode med – om de vil have den ene eller den anden ordning kørende. Men jeg vil nok holde fast i, at det er en voldsommere begrænsning af folks bevægelsesfrihed at bygge mure internt i Danmark end at gøre det til lande, vi grænser op til. Jeg synes, det ville have været ret voldsomt, hvis vi havde sagt, at man ikke måtte forlade Fyn. Der synes jeg trods alt, at det at have indrejserestriktioner til en anden stat er noget andet.
Kommentar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning af ændringsforslag nummer 1-4, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg vil gerne diskutere ventetider, for jeg er også enig i, at 10 ugers ventetid til den her MR-scanning er for lang tid. Men jeg synes heller ikke, at vi i et lille land som Danmark skal lade det hele gå op i, om der er nogle regionale grænser. Vi skal flytte vores patienter derhen, hvor den bedste behandling er til stede, i hvert fald når vi taler om noget så alvorligt og højspecialiseret, at man ud fra faglige kriterier har valgt at lægge det på kun fire steder. Lad mig minde om – det har også noget med ventetider at gøre – at der, hvor man har været mindre restriktiv end i Danmark, er der, hvor man har konstateret hjernehindebetændelse. Nu er jeg ikke læge, så jeg skal ikke begynde at sige, at der er en direkte årsag, men det var dog nærliggende at tro, at der var en årsagssammenhæng mellem de ting. Det var dog nærliggende at tro det. Så jeg synes ikke, at vi skal ud på en galej, hvor vi spreder behandlingen af sklerose med Tysabri til andre steder. Men selvfølgelig skal vi hjælpe de patienter, der aktuelt står på en venteliste, over i en anden kø, der er meget, meget kortere, for tiden er da vigtig. Selvfølgelig er tiden vigtigt. Det er jeg helt enig med fru Liselott Blixt i.

Svar:  Det glæder mig, at jeg nu kan starte på det andet spørgsmål, så jeg kan komme ind på nogle af de ting, som ministeren har været inde på. Mit spørgsmål lyder: Hvad er ministerens holdning til, at ikke alle neurologiske centre kan tilbyde speciel medicinsk behandling af sklerosepatienter, så man derved ødelægger unge patienters mulighed for at arbejde og uddanne sig?
Kommentar:  Jeg regner med, at vi skal ud at føre valgkamp i næste uge – ikke sammen, men imod hinanden. Jeg glæder mig til at skulle ud at føre den valgkamp, fordi jeg er sikker på, at borgerne synes, at der er skåret ned på kerneydelserne, på den kommunale velfærd, siden vi har fået kommunalreformen. Jeg er også helt sikker på, at de synes, det er underligt, at ministeren skal have tusindvis af skattelettelser hvert eneste år i en periode, hvor der skal holdes igen. Hvornår var det så lige, at den der skattereform var fuldt finansieret? Er det i år, den er det? Eller hvornår er det? Borgerne oplever besparelser på en lang række forskellige områder, og samtidig giver man skattelettelser, og selvfølgelig flest til de rige, også med Dansk Folkepartis accept. Det synes vi er skørt i en periode, hvor der er brug for, at vi investerer klogt i fremtiden, i unges uddannelser, hvor uddannelsesraten falder og så videre Og det er da ikke rimeligt, at dem, der har været med til at opbygge det her velfærdssamfund, ikke kan få en ældre- eller plejebolig. Jeg synes bare, det her handler om prioriteringer. Når vi også ved, at regeringen har givet skattelettelser for 230 milliard kroner siden 2001, så sidder vi jo med selvskabte plager. Men regeringen kommer til at bære ansvaret for, at man skærer ned over for kommunerne og bruger pisken over for kommunerne for at få dem til at skære ned i kerneydelserne. Det er jo nøjagtig det, man gør. Når man ikke kan sige, at der er nogen steder, hvor der er flottenhejmeri, må det jo være, fordi man ikke er dygtig nok til at administrere, og så bliver man nødt til at skære ned i kerneydelserne. Er det ikke også det, der er målet?

Svar:  Jeg kan simpelt hen ikke se, hvor spørgeren egentlig kommer fra – om det er fra Månen eller fra Jorden, for hvis jeg sidder og ser på serviceudgifterne på en lang række af de områder, som spørgeren også kalder for kerneydelserne, så er der ikke sket andet gennem de seneste år, end at udgifterne er steget år for år, også i forhold til de aftaler, man har lavet mellem regeringen og Kommunernes Landsforening. Så der er jo ikke tale om, at der er skåret i velfærden. Der er ikke tale om, at der er blevet brugt færre penge på dagtilbudsområdet eller på ældreområdet. Det er simpelt hen et forfejlet billede, som spørgeren giver af, hvordan det danske velfærdssamfund er. Niveauet er historisk højt, men man bliver nødt til også at kigge ud i Europa, hvor det simpelt hen er hamrende nødvendigt, at de går ind og kigger på, hvordan de bruger pengene, at de bruger pengene effektivt, og at de bruger pengene rigtigt, for vi er bare ikke i en tid, hvor man kan sløse med pengene.
Kommentar:  Jeg slutter afstemningen. For stemte 96 (V, S, DF, RV, SF, KF og SP), imod stemte 8 (EL), hverken for eller imod stemte  6 (LA og ALT). Forslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet. Vi går til afstemning om forslagets endelige vedtagelse nu.
Kommentar:  Men vi kan altså være enige om, at de 750 million kroner, der her og nu med dette forslag skal bruges, kommer fra ingenting, fordi den påståede vækst i beskæftigelsen, der skulle have finansieret det her, ikke er til stede af den ene eller anden grund. Må jeg så lige høre: Hvordan skaber det flere arbejdspladser, at der er flere, der gerne vil have et arbejde eller bliver tvunget til at arbejde? Jeg mener, hvordan skaber det, at man fjerner efterlønnen, en eneste ny arbejdsplads? Det synes jeg Det Radikale Venstre mangler at forklare befolkningen.

Svar:  Det vil jeg så lige bruge et minut på her. Det afgørende er, at det, vi snakker om her, er den strukturelle udvikling, og det gør påstanden om, at det her kommer af ingenting, helt absurd. Så er det jo rigtigt, at konjunkturerne går op og ned, og ønsket er selvfølgelig, at der bliver ført en økonomisk politik, der gør, at toppene bliver så lave som overhovedet muligt. Men det, der har været tale om her, er altså, at man har leveret et bidrag. At vi så fik en økonomisk overophedning alligevel, skyldtes jo blandt andet skattestop, boligboble og andre ting, fordi man ikke førte en tilstrækkeligt ansvarlig økonomisk politik. Det er en anden diskussion. For så at svare på det med efterlønnen vil jeg sige, at situationen jo er den, at hvis de private virksomheder ikke kan få arbejdskraft, så bliver der ikke skabt vækst, så bliver der ikke skabt skatteindtægter, så bliver der ikke penge til velfærd. Og det er jo derfor, at alle, tror jeg – måske med undtagelse af herre Frank Aaen – er enige om, at der er et gigantisk hul i samfundsøkonomien, som skal lukkes på den ene eller den anden måde. Det kan være, herre Frank Aaen mener, at vi kan lukke det ved at hæve skatterne enormt meget, det kan også være, herre Frank Aaen pønser på at skære dramatisk ned i velfærden – vi vil ingen af delene, vi vil gerne reformere, sådan at vi har råd til at tage os ordentligt af de ældre, af børnene i skolerne og af de syge på hospitalerne. Det er det, der bærer vores indlæg i debatten her.
Kommentar:  Der er heller ikke her stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og vi går til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 108 (V, S, DF, SF, KF, RV og EL), imod stemte 1 (Christian H. Hansen (UFG), hverken for eller imod stemte 1 (LA). Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.