kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Men der er ingen, der stiller Tyrkiet et EU-medlemskab i udsigt under de nuværende forhold, slet ikke under den bevægelse, som Tyrkiet har i øjeblikket. Det synes jeg er et helt forkert billede at give. Jeg understreger det, statsministeren understreger det, alle understreger det: Tyrkiet bevæger sig i modsatte retning af et EU-medlemskab i øjeblikket.

Svar:  Det virker stadig væk paradoksalt, at man ikke vil smække døren i. Sagen er, at den østrigske regering klart har tilkendegivet, at den østrigske regerings opfattelse er, at man bør lukke den dør. Det må på et eller andet tidspunkt have en konsekvens, at man overtræder alle de her regler. Nu tilkendegav udenrigsministeren ikke, om han mener, at de her ting kan rummes i Københavnerkriterierne. Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide. Kan den måde, som Erdogan optræder over for oppositionelle kræfter i Tyrkiet på, virkelig rummes inden for Københavnerkriterierne? Hvis det var et hvilket som helst andet land, der gik ned ad den vej, tror jeg da, at døren var blevet lukket solidt forlængst.
Kommentar:  Jeg har jo lige svaret på, hvad jeg har gjort gennem det seneste års tid for at rette op på de forhold. Kontrakten med ISS er indgået under den tidligere regering, som jeg husker at Konservative selv var en del af. Kontraktens juridiske og økonomiske vilkår er komplekse og er bindende for såvel ISS som for Ejendomsstyrelsen. Det, som jeg synes er vigtigt at huske på her, er, at regningen for en mulig løsning risikerer, hvis ikke der er et ordentligt juridisk grundlag, at havne hos vores soldater og frivillige, og det synes jeg ikke er i orden. Det er derfor, at jeg i sidste uge gav Ejendomsstyrelsen et indledende mandat til sammen med kammeradvokaten at afdække de juridiske og økonomiske forhold ved forskellige løsninger.

Svar:  Kan ministeren bekræfte, at der den 3. september indgik et tilbud fra ISS om, hvorledes man eventuelt kunne komme ud af kontrakten, og et tilbud på, hvordan man kunne løse samarbejdet fremadrettet?
Kommentar:  Det, jeg bare er interesseret i på vegne af de mange pendlere og andre rejsende, der har problemet på de pågældende stationer, er, at der sker noget effektivt, således at vi får forbedret forholdene. På Roskilde Kommunes hjemmeside kan man se en opgørelse over de problemer, der er. Også på Boruppendlernes hjemmeside kan man læse mange udsagn om og opgørelser over, hvor stort problemet er. Der er virkelig et problem. Jeg vil afslutningsvis bare bede ministeren om virkelig at tage det her alvorligt og gøre noget effektivt ved det.

Svar:  Jamen jeg tager hvert eneste problem alvorligt, det skal der ikke være nogen som helst tvivl om. Når man støder på steder, hvor det er sådan, at man ikke lever op til de forpligtelser, som man rent faktisk har, i det her tilfælde fra DSB's side, så er der da grund til at tage det alvorligt. Det har jeg også tænkt mig at gøre, og det synes jeg sådan set også jeg meget klart har signaleret ved, at jeg meget hurtigt rent faktisk har aftalt et møde med de berørte kommuner. Rent fysisk kunne det faktisk ikke lade sig gøre ret meget hurtigere.
Kommentar:  Tak for spørgsmålet, og tak for ordet, formand. Det er nu min opfattelse, at turismen ikke bliver mærkbart influeret af, at vi laver råstofindvinding i Øresund. Til det andet forhold om transport og økonomi vil jeg sige, at hvis man vælger at bruge den råstofmængde, der skal til, for at hovedstaden kan udvikle sig, hentet andre steder fra, så vil der jo ske en miljøbelastning fra for eksempel transport, og der vil kunne være støjbelastning. Der ville være områder, for eksempel det sjællandske opland, der skulle levere råstoffer, som ville blive påvirket af en øget lastbiltransport. Så der vil jo altid være udfordringer ved det her. Når man så laver råstofindvinding til havs, i det her tilfælde i Øresund, kan man sejle råstofmængden ind, og dermed kan man sikre, at det ikke belaster vores transportnet andre steder. Og så mener jeg faktisk, at der er taget et sagligt hensyn til fiskeriet i det her forhold.

Svar:  Lige det sidste tror jeg ikke at kystfiskerne vil være enige i. Blandt andet siger Søren Jacobsen, at det er bekymrende, for det viser, at det tager flere generationer at få genetableret havmiljøet efter sandsugning. Det er en kortsigtet høst, som giver en hurtig økonomisk gevinst. Men hvis vi taler om økonomi, vil jeg sige, at der er lavet en undersøgelse fra Aarhus Universitet, der siger, at for hver gang sigtbarheden bliver øget med 1 m, stiger husværdien med 3 procent Så man bør vel også tage alle elementer ind, hvis man skal regne på den økonomiske bundlinje.
Kommentar:  Herre Rasmus Prehn gentager igen, at signalprogrammet er blevet dyrere. Altså, det budget, vi står med i dag, er cirka 5 milliard kroner mindre, end da man besluttede sig for signalprogrammet. Dengang havde man et budget på godt 24 milliard kroner, og nu har man et budget på næsten 19 milliard kroner Det vil sige, at det blevet billigere, i forhold til da man traf beslutningen om at bygge et signalsystem. Da man traf den beslutning, sagde man: Et nyt signalprogram kræver et budget på godt 24 milliard kroner I dag kigger vi på en pris på knap 19 milliard kroner, så det er ikke blevet dyrere, det er blevet billigere.

Svar:  Ja, det, der er ved det, er, at det jo er sådan, at ved at skulle vedligeholde de oprindelige signaler får vi en ekstraregning, som vi ikke ville have fået, hvis havde kunnet rulle de nye ud noget hurtigere. Så vi står jo med noget andet end det, vi har betalt for, noget andet, end der står i den kontrakt, der er blevet lavet. Det spørgsmål, som jeg gerne vil have svar på, som Socialdemokratiet gerne vil have svar på, og som jeg tror i tusindvis af togpassagerer gerne vil have svar på, er: Skal de mennesker, der har solgt os den her vare, som de ikke leverer, ikke stilles til ansvar, eller er det bare virkelighedens skyld?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 104 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Men konsekvensen er altså, at der bliver lukket og droslet ned nogle steder. På fertilitetsklinikken i Skive havde man i 2015 10 ægdonationer, og i år har man indtil nu haft 23, altså en klar forøgelse, som udelukkende tilskrives den bedre honorering. Ventelisten for kvinder, der har brug for et æg, er på nuværende tidspunkt på 15 deroppe i Skive, og de har udsigt til en ventetid på op mod 6 måneder. Klinikken får nu besked på at drosle ned, fordi ledelsen simpelt hen er i tvivl om, om pengene kommer. En behandling koster ud over de 7.000 kroner til donor omkring 15.000 kroner til den hormonstimulering, som donor også skal igennem. Det bliver hurtigt til mange penge at have ude at svømme for en klinik, hvad enten den er offentlig, eller den er privat. Kan ministeren acceptere, at klinikker som for eksempel den i Holbæk har måttet se sig nødsaget til at stoppe for modtagelse af donorer i mere end et år, når der stadig står en lang række kvinder på venteliste til æg?

Svar:  Som jeg har sagt før, tror jeg sådan set, at vi alle sammen, også de partier, der indgik aftalen, kunne have et ønske om, at der kunne have været fundet en DUT-forhandlingsafslutning mellem regionerne og staten. Det havde da været rart. Det havde også været et godt signal at sende. Det ændrer ikke ved, at vi har lavet en rigtig god aftale, som sikrer, at vi får håndteret nogle af de problemer, der er, med ventelister på det her område – uagtet at der så går længere tid med den her DUT-forhandling, end man kunne have ønsket. Men det følger af DUT-forhandlingerne, at parterne ikke altid nødvendigvis er fuldstændig enige, og der tror jeg også at vi som politikere skal passe på, at vi så ikke går ind og afkobler hele det forhandlingssystem, vi har mellem regionerne og ministerierne, i forhold til hvad kompensationen er for konkrete politiske aftaler. Det vil jo spille ind på en lang række andre områder, hvis man går ind og underkender hele det forhandlingssystem, vi har.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet. Vi går til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 59 (V, DF, KF og LA), imod stemte 49 (S, SF, RV, EL og Christian H. Hansen (UFG)) hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg tror bare, at jeg vil henholde mig til, at ordføreren selv i sin første replik til mig kvitterede for, at det sådan set er ganske fornuftigt, at man lader fagligheden veje tungt i det her. Når vi snakker om opgavevaretagelse her, er det jo et spørgsmål om en faglig vurdering af, hvilke faggrupper der kan løse hvilke opgaver, og hvor man har den kapacitet, der i øvrigt skal til, når vi snakker om sådan noget som fødsler, som jo også har en eller anden geografisk udbredelse, og som stiller nogle krav til, hvad der skal være af kapacitet. Så det vil jeg holde fast i, altså at det er meget svært at politisere over det. Målet må være, at vi ikke skal have de her genindlæggelser, og at vi ikke skal have, at der ikke bliver fulgt op på og efterlevet de anbefalinger, der kommer fra Sundhedsstyrelsen. Mange af de problemer, vi ser, og som ordføreren også selv remsede op før, ville jo ikke være der, hvis man efterlevede de anbefalinger, der er. Nu kommer der opdaterede, nye anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen, og det er et rigtig godt afsæt for at forpligte parterne, som jo begge i den her sammenhæng har meldt sig meget tydeligt på banen. Og når man melder sig på banen, skal der altså også leveres.

Svar:  Mener ministeren, at kommuner og regioner i dag leverer en god og sammenhængende svangreomsorg, og hvilke initiativer vil ministeren eventuelt tage for at forbedre den?
Kommentar:  Tak. Jamen det er jo så svært. For hvis ministeren ikke lige ved, hvilke sikkerhedsgrunde der ligger til grund for, at man lige pludselig sætter kameraer op, så er det svært at komme videre. Jeg kunne selvfølgelig have uddybet mit spørgsmål lidt mere, men så synes jeg også nogle gange, det bliver lidt kedeligt at stå her. Men jeg vil bare spørge ind til det skriftligt. Jeg er om ikke andet bare glad for, at ministeren bekræfter, at der ligger en aftale om, at det er et 1-årigt forsøg i 2020 på Kronprins Frederiks Bro i Frederikssund, og det er sådan, det er.

Svar:  Det kan jeg fuldt ud bekræfte, og jeg kan så glæde mig over, at det glæder fru Pia Adelsteen.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 109 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL, LA og Christian H. Hansen (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet. Så går vi til afstemning.
Kommentar:  Socialdemokratiet har arbejdet meget længe med, hvordan det nære sundhedsvæsen må og skal styrkes – og vi har skrevet det meget tydeligt i vores sundhedsudspil fra oktober måned. Vi har sagt, at vi vil oprette nærhospitaler, og vi har sagt, hvilke funktioner der kan være der, og at det er en drøftelse mellem kommune og region, hvordan det skal struktureres, i høj grad med udgangspunkt i, hvad det er, der er et lokalt geografisk behov. At Venstre så i deres sundhedsreform har kopieret det og mange andre ting fra det socialdemokratiske udspil, viser selvfølgelig den fordel, der altid er, når man lancerer sit udspil meget sent. Og vi har altså ventet 3½ år her i Folketinget på et udspil om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, som Venstre gik til valg på sidste gang. Og nu her på falderebet inden et valg kommer der en lillebitte smule. Jeg vil gerne spørge: Hvis nu Frederikshavns sygehus ikke skal leve for evigt, hvem vil så have muligheden for at sige, at nu drejer vi nøglen om? Hvilken instans vil have en bemyndigelse til at træffe sådan en beslutning? Nu får jeg lejligheden til at spørge igen, for jeg fik ikke svar i det sidste spørgsmål. Men det er i total forlængelse af det foregående spørgsmål. Så hvem vil kunne træffe en beslutning? De myndigheder, vi har i Danmark fremover, hvis ellers det står til regeringen, er Folketinget, og så er det Sundhedsvæsen Danmark med en bestyrelse og nogle, der skal sidde i Aarhus. Så er det 5 sundhedsforvaltninger, som skal sidde ude i de geografiske områder, der er vores regioner i dag, og så 21 sundhedsfællesskaber, som består af en opdeling af nogle kommuner omkring nogle akuthospitaler. Så nu vil jeg rigtig gerne have et konkret svar fra ministeren. Hvem vil have bemyndigelsen til det fremover?

Svar:  Jamen som jeg har svaret tidligere, og det gentager jeg gerne, er det ikke sådan, at regeringens udspil til en sundhedsreform ændrer ved den planlagte sygehusstruktur. Det gør den ikke. Men vi skaber et mere enkelt sundhedsvæsen, hvor vi går fra tre folkevalgte niveauer til to folkevalgte niveauer, og vi skaber mere nærhed i tilbuddene i vores sundhedsvæsen, hvor vi med Nærhedsfonden på 6 milliard kroner investerer i flere moderne sundhedshuse og i de samarbejder, der skal være ude i det nære sundhedsvæsen, så man kan få flere tilbud tættere på, hvor man bor. Som jeg nævnte indledningsvis, er nogle af de funktioner, der ligger på Frederikshavns sygehus i dag, jo et meget godt eksempel på lige præcis det, som regeringen skitserer i sit udspil til en sundhedsreform ikke behøver at blive centraliseret på store sygehuse, men med fordel kan ligge tættere på. Og så tager vi et nationalt ansvar for udviklingen af vores sundhedsvæsen, for det er der behov for, så der kan gøres op med den geografiske ulighed, vi desværre ser i dag.
Kommentar:  Ser fru Marie Krarup Rusland som en trussel mod eksempelvis Baltikum? Eller er det udelukkende EU's skyld, at der er en konflikt med Rusland? Og jeg er ikke interesseret i at høre alt muligt om, at der er andre trusler, som efter Dansk Folkepartis mening er større. Vi er enige om, at der også er en islamisk trussel. Men jeg vil bare gerne vide konkret i forhold til Rusland: Ser fru Marie Krarup, Dansk Folkeparti, Rusland som en trussel mod freden i Østeuropa og dermed mod vores allierede i NATO?

Svar:  Der kan ved en fejl opstå en krig. Det er helt sikkert, sådan som situationen er lige nu, hvor det er meget anspændt. Derfor burde vi få det spændingsniveau nederst Spændingsniveauet er meget højt, fordi vi støtter den vestukrainske dagsorden i Ukraine og har gjort det igennem nogle år, hvilket selvfølgelig er meget på tværs af både Østukraine og Rusland. Dermed er EU og NATO desværre med til at opbygge et spændingsforhold, som gør det voldsomt farligt for balterne i øjeblikket. Så ja, der er en trussel; det kan eksplodere; men vi kunne også afmontere truslen, hvis vi ønskede det. Men det har ikke noget beslutningsforslaget at gøre.
Kommentar:  Men lad os nu prøve at tage udgangspunkt i en gigtpatient. En gigtpatient vil have behov for smertestillende medicin, og det er meget typisk håndkøbsagtigt smertestillende medicin. Så kan patienten få tilskuddet, uanset gammel eller ny ordning. Men hvis det er et spørgsmål om, at en patient ikke har gigt, en borger ikke har gigt, men borgeren en gang imellem har hovedpine, så kan den samme patient få tilskuddet, blot fordi den person er pensionist efter den gældende ordning fra før 2003. Det synes vi ikke er rimeligt.

Svar:  Forslag til lov om ændring af sundhedsloven og apotekerloven kan medføre både positive og negative konsekvenser efter Dansk Folkepartis mening. Først og fremmest ønsker man med lovforslaget at afskaffe fritvalgsordningen på 0-16-års-området samt afskaffe den mellemkommunale betaling i børne- og ungdomstandplejen. Derudover ønsker man at fjerne det frie valg i omsorgstandplejen. Vi stiller os skeptiske over for konsekvenserne af disse forslag, og vi er bekymrede for, hvorvidt det vil medføre en forringelse af tilbuddene, især over for de borgere med fysiske eller psykiske handicap, for hvem omsorgstandplejen er til, og som i dag benytter sig af omsorgstandplejen. Derudover mener vi som udgangspunkt, at det er en dårlig idé at afskaffe fritvalgsordninger, da de er med til at sikre konkurrence på ydelser og de ofte afledte ventetider. Med lovforslaget ønsker ministeren også at ændre på reglerne vedrørende klausuleret medicintilskud, således at alle borgere uanset pensioniststatus bliver sidestillet, herunder førtidspensionister tilkendt førtidspension henholdsvis før den 1. januar 2003 og efter denne dato. Det er vigtigt for Dansk Folkeparti at pointere, at dette ingen økonomiske konsekvenser har for den enkelte pensionist, da den medicin, lægen udskriver på recepter, må formodes altid at være baseret på en lægefaglig vurdering, og at lægen dermed kan påføre ordet tilskud. Hvorvidt lovforslaget dermed vil give en økonomisk gevinst, stiller vi os derfor meget tvivlende over for. En idé kunne måske i stedet for være at stramme op på reglerne for rekvirerede recepter, så en borger kun kan få udleveret den mængde medicin, borgeren har brug for. Men den snak kan vi tage under de videre forhandlinger. Sidst, men ikke mindst, ønsker man at ændre lovgivningen, således at kompetencen til godkendelse af apoteksbevillinger i fremtiden varetages af Sundhedsstyrelsen frem for af ministeren for sundhed og forebyggelse. Det kan vi bakke op om, da det er en lovgivning, der vil få reglerne til at stemme overens med den virkelighed, der er gældende. Alt i alt ser vi frem til en god diskussion om lovforslaget og ser frem til den videre behandling heraf.
Kommentar:  Jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at det bliver bioætanol. Jeg er ikke for nuværende opmærksom på, hvilke muligheder vi så har for at kræve, at det så præcis er det, og at hele mængden er det, men det er min klare vurdering, at størstedelen – det hele forhåbentlig, stort set i hvert fald – bliver bioætanol. Dertil kommer jo også, og det ved spørgeren jo så ganske udmærket, ved jeg, at det også skal opfylde EU's bæredygtighedskrav.

Svar:  Okay, så vi er i en situation, hvor regeringen siger, at der ikke er andre mulige veje til at leve op til målet end at åbne for det her? Men regeringen har ikke gjort sig den overvejelse og det hjemmearbejde at tjekke, om man faktisk kan komme i en situation, hvor vi ender med, at klimaet er dårligere stillet, end hvis vi ikke havde lavet målet. Det må jeg sige at jeg simpelt hen ikke forstår at regeringen ikke har tænkt over. Og hvis ministeren ikke ved, hvordan han skal gøre det, så må ministeren da i det mindste kunne bekræfte her, at vi selvfølgelig ikke kommer til at have en regering, som stiller et krav om et mål, som i virkeligheden kan ende med at give negativ effekt for klimaet.
Kommentar:  Jeg vil godt sige, at det er rigtigt, at der er en benhård prioritering her. Vi sætter fuldstændig målrettet ind med at skabe vækst og beskæftigelse i modsætning til den tidligere regering, der lod arbejdsløsheden eksplodere. Vi mistede 180.000 job i den private sektor, og man ville ikke sætte ind med en kickstart. Der tager den her regering fat om problemstillingerne. Jeg håber, at Venstre vil være med til fremrykning af investeringer i den almene sektor. I en tid, hvor beskæftigelsen falder og arbejdsløsheden stiger så voldsomt – vismændene sagde, at den ville stige meget voldsommere end Finansministeriets prognoser – håber jeg virkelig ikke, at Venstre vil blokere for det her. Så vil jeg sige, at jeg synes, at det er både rigtigt og godt, at Landsbyggefonden går ind og støtter der, hvor der er behov. Men behovet er jo større, end Landsbyggefonden har midler til, så folk må låne sig frem for at kunne dække deres forpligtelser. Der er det jo rimeligt at vi så træder til som samfund i den forbindelse.

Svar:  Jeg har fuld respekt for, at man ønsker at sikre den nationale økonomi. Det skal man bare overveje, inden man udsteder en masse løfter. Ministeren kryber udenom. Ministeren vil ikke rigtig fortælle, hvorfor det er, at man har lavet prioriteringer, men ikke har prioriteret det her område, netop at sætte statslige penge af, som man lovede inden valget. Hvorfor har man ikke sat dem af? Hvorfor har man valgt andre projekter at sætte penge af til? Hvorfor var det vigtigere end at sætte penge af til at sætte statslige penge i renoveringer, når nu man havde lovet det før valget?
Kommentar:  Vi kan se fra Helsingør Kommune, at det jo så er noget, hvor der ikke er plads til alle, og i den konstruktion, man har i Helsingør Kommune, har man jo valgt at sige, at vi afholder valg til integrationsråd, og de mennesker, der stiller op, har anden etnisk herkomst end dansk, de mennesker, der skal stemme, har også anden etnisk herkomst end dansk. Så det vil sige, at mennesker, som er født og opvokset i Danmark, er fuldstændig udelukket fra at deltage i det her valg, selv om man må sige, at det også godt kunne være, at helt almindelige danskere, der er født og opvokset her i Danmark, kunne have en holdning til det og kunne bidrage positivt i et integrationsråd. Hvad er ministerens holdning til det?

Svar:  Det er jeg jo fuldstændig enig i, og det er også derfor, at jeg har svaret, som jeg har, at jeg bestemt også synes, at der skal være plads til andre, og jeg vil sådan set opfordre Dansk Folkeparti til netop at rejse det over for Helsingør Kommune. Der sidder jo også – og heldigvis for det – medlemmer af Dansk Folkeparti i kommunalbestyrelsen.
Kommentar:  Tak. Det var jo mange spørgsmål til ministeren. Jeg vil gerne starte et helt andet sted. Meningen med det her var jo, at det skulle lette arbejdet, det skulle være nemmere både for arbejdsgiverne, for skolerne og for a-kasserne. Det bliver digitaliseret. Alt papirarbejde kommer væk, der bliver en central database, man kan gøre det hele elektronisk. Se, det synes jeg jo er en rigtig, rigtig smart løsning. Jeg vil høre, om det ikke er sådan nogle løsninger, som ordførerens formand har tænkt på, dengang ordførerens formand i en tv-duel med statsministeren sagde, at hvis der engang i fremtiden kom en S-SF-regering, så skulle der ske effektiviseringer og besparelser. Er det her ikke en af de effektiviseringer, som dels letter arbejdet, dels fjerner noget bureaukrati, og som vi alle sammen kan leve med – eller kan ordføreren se noget andet i det?

Svar:  Jeg tror, jeg har forstået ordførerens spørgsmål, og jeg vil gerne svare. Der, hvor der er tale om rene besparelsesforslag, skal man bare lægge kortene på bordet og sige, at det er det. Hvis man er i stand til at frembringe forslag, hvorom man kan sige, at de indeholder smarte løsninger, og at man har fundet en intelligent løsning på det, er det o.k., men den har man jo ikke fundet endnu. Derfor siger vi, at der altså er nogle ting, man skal kigge lidt nærmere på. Dernæst siger alle høringssvarene, at det er fint nok, at staten vil tørre nogle udgifter af på nogle andre, men er det reelt? Det er arbejdsgiverne, der siger, at det her er forbundet med, at nogle jo skal servicere og indberette. Noget af det, vi ved erhvervslivet er meget bekymret for, er, at der er nogle, der skal sidde og taste noget ind. Så kan det godt være, at der står en fin maskine og et fint system et andet sted, der så kan køre nogle lister ud og så videre og foretage nogle ting, som man så manuelt er fri for, fint nok med mig. Men den garanti vil jeg gerne bare have, inden vi siger ja til et projekt, hvor fuglene sidder på taget, i stedet for at vi har dem i hånden.