kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Igen vil jeg sige, at det er en del af spørgsmålet, nemlig i forhold til hvilke foranstaltninger der skal tages i brug – og det er det, jeg egentlig spørger ind til. Det næste, jeg vil spørge om, er, om man ikke også kunne hjælpe lærerne. De har jo efterspurgt støtte fra staten. Man kunne jo for eksempel få Muhammedtegningerne i kanonlisten, så det ikke er den enkelte lærer, der står med ansvaret, men at det er staten, regeringen og Folketinget, der siger: Det her er så vigtigt, det skal være en del af kanonen, derfor skal I også undervise i det, vi tager ansvaret fra jer og tager det på os – i stedet for at ministeren ansvarsforflygtiger . Ville det være en mulighed?

Svar:  Jeg står sådan set bare på mål for den danske folkeskole og for den danske folkeskoletradition. Og det er sådan, hvad angår den danske folkeskole, at det er lærerne, og det er skolerne, der vurderer, hvilket undervisningsmateriale man skal bruge i undervisningen. Så jeg synes, det er helt naturligt, at man underviser i ytringsfrihed – men hvilket materiale man bruger som grundlag for det, er der ikke tradition for at vi blander os i politisk. Det ville være et brud med en meget lang tradition i den danske folkeskole, og det mener regeringen ikke er hensigtsmæssigt. Så den opbakning, der skal til, er jo selvfølgelig, i forhold til at hvis man bliver udsat for trusler som lærer, så skal man have den beskyttelse, der skal til, for at man kan gå trygt på arbejde.
Kommentar:  Tak. Jeg synes, det er lidt underligt, at vi for et par år siden var nødt til at importere dyrt betalte dyrlæger til Danmark, og nu går den danske regering så ud og afskediger nogle for at ansætte nogle teknikere, der er billigere. Jeg betragter det som et besparelsesforslag, altså at teknikerne er billigere end dyrlæger, og derfor laver man den manøvre her. Jeg synes, det er skørt, når der faktisk er mangel på dyrlæger, at vi så begynder at afskedige nogle i systemet, som vi kan bruge. Det er da meget tænkeligt, at det handler om tjeklister og så videre, og at der er nogle almindelige ting, man kan kigge på. Men dyrlægerne kan jo trods alt med deres faglige grundlag skride ind, de kan både gøre de her ting og også lave anmeldelserne, når der er behov for det. Noget af det, vi diskuterede rigtig meget, var de såkaldte teammodeller, som var udsprunget af forsøg i Sønderjylland, og med det, der ligger nu, forstår jeg også at de heller ikke bliver til noget.

Svar:  Jeg prøver en gang til: Herre Bjarne Laustsen indrømmer, at der mangler produktionsdyrlæger. Hvad tror herre Bjarne Laustsen så vil være godt: at frigive nogle fra kontrollen, så de kan komme over og deltage i det forebyggende og rådgivende arbejde, eller at suge endnu flere over i kontrollen og dermed tage nogen fra produktionsområdet? De dyrlæger, vi taler om her, er jo folk, der har interesse i og erfaring med dansk husdyrproduktion.
Kommentar:  Altså, nu må man stoppe i Enhedslisten. Det har været varskoet siden før sommerferien, at det her vil ske. Vi gør det så på en ordentlig måde, som gør, at kommunerne har et halvt år til at passe det ind og gøre sig nogle overvejelser. Hvis man selv vurderer, at ens kompetencer ikke rækker til at drive et forsyningsværk uden at binde kunderne, så har man rent faktisk muligheden for det. Men det skal man så også have kritik for. Nu skal vi både have kritik fra den ene og den anden side. Jeg synes faktisk, at Enhedslisten, som jeg må bede om at bekræfte, at man har tilsluttet sig energiaftalen og den tekst, der står her, skulle stå ved det ansvar, at man har indgået en energiaftale, hvor det står helt klart og tydeligt, at fra årsskiftet kan man ikke pålægge nye borgere en binding til et bestemt værk. Har man tilsluttet sig den tekst, eller har man ikke tilsluttet sig den tekst?

Svar:  Jamen det har vi da tilsluttet os, og det giver jo kommunerne den mulighed – hvis Thomas Danielsen vil høre efter – at de inden nytår kan gå ind og lave nogle beslutninger om, at de synes, der er nogle fjernvarmeområder i deres forsyningsområde, som skal have den her tilslutningspligt, fordi de godt ved, at de skal lave nogle meget store investeringer, som bedst hænger sammen, hvis det er sådan, at man har mange, der er tilsluttet den løsning. Og jeg kan godt forstå, hvis der er borgmestre og andre, som er bekymrede over det her, og som har svært ved at se, hvordan den teknologiske udvikling er om 15 år.
Kommentar:  Tak. Jeg fik jo stadig væk ikke rigtig noget svar på det med beskæftigelseselementet i det her, og jeg synes jo i det hele taget, at det er ret interessant, også set ud fra andre synspunkter, som Socialdemokratiet tidligere også har haft og udtalt sig om, bare på et andet erhvervsområde, som måske også har det svært. Her har vi mulighed for at kunne opgradere et erhverv, og jeg synes da i allerhøjeste grad, at vi har behov for at skabe så mange arbejdspladser som overhovedet muligt. Så hvis vi har mulighed for det, kan jeg slet ikke forstå, at herre Jens Peter Vernersen kan være imod det her.

Svar:  Der er åbenbart ingen begrænsning for, hvad der skal ydes af erhvervstilskud. I øjeblikket ydes der erhvervstilskud i størrelsesordenen 22 milliard kroner på de forskellige erhvervsområder, og Venstre arbejder jo konstant på at hæve det beløb, også når det drejer sig om sommerhusudlejning, og ser helt bort fra, at vi rent faktisk i øjeblikket har et underskud på noget, der nærmer sig 100 milliard kroner på vores finanslov. Men det har måske ikke nogen særlig betydning for Venstre, når det drejer sig om det her formål.
Kommentar:  Tak. Hvilke udfordringer ser ministeren i forbindelse med oprettelsen af en ingeniøruddannelse i Kalundborg, og hvordan vurderer ministeren, at man fra statslig, regional og kommunal side kan løse disse udfordringer?

Svar:  Mange tak for spørgsmålet her også, det berører jo lidt samme felt. Men et udbud af en diplomingeniøruddannelse skal først og fremmest være baseret på et solidt ingeniørfagligt miljø, uanset hvilken institution der har ansvaret for udbuddet. Et ingeniørfagligt miljø betyder opbygning af en høj ingeniørfaglig forsknings- og udviklingsviden samt viden om ingeniørfaglig praksis, som i tilstrækkelig grad kan understøtte uddannelsesudbuddet. I dag har vi stærke ingeniørfaglige uddannelser i Jylland, på Fyn og på Sjælland. Som nævnt i min tidligere besvarelse på spørgsmål 841 foreligger der en konkret ansøgning fra University College Sjælland om oprettelse af en ingeniøruddannelse i Kalundborg, der er under behandling. Jeg er samtidig opmærksom på, at mange gode kræfter i Kalundborgområdet er gået aktivt ind i arbejdet med at udarbejde et projekt, der kan understøtte det konkrete behov for at skaffe nok kvalificeret arbejdskraft i området. Netværket tæller blandt andet Kalundborg Kommune, Region Sjælland, Novo Nordisk samt en række videregående uddannelsesinstitutioner. Uddannelses- og Forskningsministeriet følger ligeledes projektet. Tak.
Kommentar:  Jeg ved simpelt hen ikke, om herre Kenneth Kristensen Berth overhovedet hørte mit svar, for jeg sagde, at der ikke var styr på de ydre grænser. Det var det, jeg sagde i første omgang, og det er derfor, vi har grænsekontrol på grænsen til Tyskland. Det er, fordi der ikke er styr på de ydre grænser i Europa. Så enkelt mener jeg egentlig at det kan siges, og det var derfor, jeg sagde, at jeg slet ikke kunne svare på den sidste del af spørgsmålet, for spørgeren spurgte i sit spørgsmål, om jeg  i bekræftende fald  mener at der er styr på de ydre grænser. Ja, hvorfor har vi så grænsekontrol? Så jeg vil bare sige: Der er ikke styr på de ydre grænser til Europa, og derfor har vi grænsekontrol.

Svar:  Jeg ville ønske, jeg kunne sige, det var dejligt, men det er det jo ikke. Men det er da i hvert fald positivt, at ministeren er uenig med sin ordfører. Jeg ved ikke, om ministeren vil begive sig ud i en analyse af, hvordan ordføreren kan komme til at sige: Vi ved, hvem de er – altså flygtningene – og de aftaler, vi har i EU, gør, at vi kan sende folk tilbage til det land, de kommer fra. De kan ikke som tidligere bare rejse igennem det ene og det andet og det tredje land. Nu kan man sende folk tilbage til det seneste sikre land, de kommer fra. Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om det der med at sende folk tilbage til det seneste sikre land, de kommer fra, er noget, som EU sådan bare lige kan gøre.
Kommentar:  Jeg er ikke enig med Klimarådet i, at vi ikke når i mål i 2030 med det udspil, der ligger fra regeringen – alt afhængigt af mankoens størrelse selvfølgelig, om den er 32 eller 37 million t, når vi når frem til 2030. Vi når i mål med de ting, der er her. Der er en vis usikkerhed, og det kan vise sig, at der er brug for yderligere initiativer. Og det bliver der givet, for jeg har da også en forventning om, at vi sagtens kan komme i en situation, hvor det mål, som EU fastsætter for 2030 – altså i de institutioner, der p.t. er, også i Rådet og i Europa-Parlamentet og i Kommissionen og så videre – kan blive forhøjet, ligesom det kan være, at der sker en ændring i CO 2 -udledningen, en ændring i energiforbruget, en ændring i forhold til for eksempel datacentre og andre, der kommer til, og dermed af det samlede energiforbrug. Der kan være mange udfordringer frem mod 2030. Men med det udspil, der ligger fra regeringen, leverer vi på, hvad vi skal nå for at nå målet i 2030.

Svar:  Men nu har jeg jo også læst ministerens udspil, altså klima- og luftplanen. Der skriver man jo selv sort på hvidt, at den bidrager med 26 million t, og det er jo langt fra de 32-37 million t, som ministeren taler om. Det er så, fordi man indregner nogle målsætninger, altså noget, som ministeren håber på man kommer i mål med. Men kan ministeren ikke bekræfte, at man ikke har anvist de konkrete værktøjer til at nå i mål? Det er jo det, der er hele problemet. Det er også derfor, ministerens eget Klimaråd dumper ministerens indsats på det her område.
Kommentar:  Ønsker nogen at udtale sig? Det er ikke tilfældet.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-18, tiltrådt af udvalget, om ændringsforslag nummer 19, tiltrådt af udvalget med undtagelse af EL, eller ændringsforslag nummer 20-29, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Men det er jo sniksnak. Altså, jeg spørger helt kontant. Nu siger man så, at det er den særlige rådgiver, der så lige særligt har udvalgt Venstres bagland, og al respekt for Venstres bagland og kommunalbestyrelsesmedlemmer i Frederikshavn. Men jeg spørger bare, hvorfor man ikke gik direkte til borgmesteren og bad om at høre, hvorfor de ikke har skrevet, og hvorfor de ikke har gjort dit og dat. Der tegner sig jo et mønster, og kan ministeren benægte, at embedsmænd også har kontaktet lokale pressefolk for at spørge ind til den her sag, og kan han benægte, at også lokale menige medlemmer af Venstres folketingsgruppe på samme måde har sendt ting til redaktioner om, at de skulle være opmærksomme på den her sag?

Svar:  Tak for det. Jeg skrev til borgmesteren, det er korrekt. Min særlige rådgiver kontaktede medlemmer af Venstres byrådsgruppe i Frederikshavn, det er også korrekt. Og mine embedsmænd i ministeriet har alene drøftet nogle tekniske ting omkring den ansøgning, der har ligget, og har ikke på den måde formidlet kontakt. Det er muligt, at min særlige rådgiver har været i kontakt med lokale medier, det vil jeg ikke afvise. Min særlige rådgiver er jo løbende i kontakt med både sociale medier, aviser, dagblade og så videre Og i forhold til Venstres medlemmer generelt set, folketingskandidater og andre, lever vi heldigvis i et demokrati, og hvordan de agerer, kan jeg ikke tage ansvaret for.
Kommentar:  Tak for det, og tak for spørgsmålet. Jeg kan bekræfte, at boligorganisationerne har mulighed for at foretage nedrivninger af almene boliger. Ved boligaftalen i 2014 blev det blandt andet aftalt, at der kan ydes støtte til nedrivning af almene boliger i perioden 2015 til 2018 inden for en samlet ramme på 600 million kroner Støtten ydes af Landsbyggefonden og gives i tilfælde af udlejningsvanskeligheder, byggetekniske problemer og/eller ved løft af udsatte boligområder. Flere boligorganisationer benytter nedrivninger, og specifikt i ghettoområderne benyttes nedrivninger ofte i samspil med andre indsatser for at løfte et område. Et eksempel er Gellerupparken i Aarhus, hvor nedrivninger, fysiske omdannelser og boligsociale indsatser skal ændre området markant. Det er noget, som jeg gerne vil have udbredt til flere udsatte boligområder, fordi det har en god effekt, når fysiske forandringer og sociale indsatser spiller sammen. Der er fortsat et behov for at fokusere indsatsen og hæve ambitionsniveauet i ghettoområderne, da vi stadig ser, at visse almene boligområder har store problemer. Udfordringerne i de udsatte boligområder skyldes ofte en kombination af fysiske forhold og beboersammensætning, hvorfor nedrivninger er en del af løsningen, hvis vi skal nedbryde parallelsamfund. Men det er klart, at nedrivninger ikke kan stå alene. Det handler om at få en blandet beboersammensætning og få skabt nogle boligområder, der er attraktive at bo i og færdes trygt i. Her kan for eksempel opførelse af andre boligformer, salg af almene boliger og muligheden for at få arbejdspladser ind i de belastede boligområder også hjælpe. Det er klart, at vi ikke bare skal rive ned med hovedet under armen. Der skal være en helhedsorienteret tilgang til at få brudt ghettoerne op, og her skal nedrivninger være et instrument, som kan anvendes, hvis der er behov for at åbne op, eller at bygningerne ikke er af en passende kvalitet.

Svar:  Mange tak for det svar. Jeg skal også som det første sige, at jeg jo synes, at det var en dejlig nytårstale. Der var nogle rigtig gode formuleringer, for eksempel da statsministeren sagde, at man ville skabe blandede kvarterer, hvor man møder hinanden på kryds og tværs. Det er jo sød musik i en socialdemokrats øre, det må jeg sige. Også tak for uddybningen nu her. Ministeren siger, at der er 600 million kroner i den pulje, som der blev sat af i Landsbyggefonden. Vil ministeren oplyse, hvor mange af de penge der resterer? Altså, hvor mange af dem er brugt, og hvor mange af dem er ikke brugt, sådan som det ligger nu? For jeg kan sige, at jeg umiddelbart har hørt om fire projekter, hvor man har revet boliger ned – på Motalavej i Korsør, i Askerød, i Taastrupgaard og i Gellerupparken i Aarhus – men de beløb husker jeg som noget mindre. Så hvor meget er der egentlig tilbage af de penge fra dengang?
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 111 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL, LA og Christian H. Hansen (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Herre Bjarne Laustsen har bedt om ordet og får det sandelig.
Kommentar:  Så bliver vi alligevel nok ved temaet. Jeg har sådan set ikke lavet andet end at forsøge at tale mig ind i et forhandlingslokale. Jeg tror, det er et år siden, at vi sad til sættemøde i Statsministeriet om de europapolitiske forhandlinger, hvor jeg personligt opfordrede statsministeren til at sætte sig for bordenden under de her drøftelser, fordi de er vigtige, fordi de er centrale. Det ville jo i øvrigt også følge op på den attitude og approach, som statsministerens forgænger havde, sidst der blev lavet en europapolitisk aftale. Jeg vil bare sige, at statsministeren jo har valgt at delegere det ud til noget, som så er blevet ansvarsfrit, og som der ikke er blevet samlet op på. Om børnechecken vil jeg sige det samme. Men nu kunne det være interessant at teste politikken i det her, for da vi stod her sidst, spurgte jeg statsministeren om statsministerens holdning til børnechecken. Nu forstår jeg, at statsministeren godt kan se sig selv i – eller hvad udtryk der nu blev brugt – en indeksering. Det er en tankegang, jeg sagtens kan følge – nu med nogle måneders forsinkelse. Er det udtryk for, at statsministeren er nået til den personlige erkendelse, at det ikke er rimeligt at have et system i Danmark, hvor man efter meget kort ophold på det danske arbejdsmarked oparbejder fuld ret til en dansk børnecheck og kan sende den ud af landet? Har statsministeren nået den konklusion, at det ikke er rimeligt og i orden? For det ville jo være en start.

Svar:  Som jeg også har sagt tidligere, synes jeg hverken, det er fantastisk, eller at det er en katastrofe. Jeg mistænker egentlig den tidligere Venstreledede regering for at mene nogenlunde det samme, for hvis det havde været så stort et problem, at man kunne sende en børnecheck ud af landet, hvorfor forsøgte man så ikke at ændre det, da man havde muligheden for det? Vi har jo ikke ændret på, at man kan sende en børnecheck ud af landet. Sådan var det jo også, da herre Lars Løkke Rasmussen var statsminister, så min personlige holdning er, at det er en stor udfordring, hvis det bliver et økonomisk problem, og som det er nu, er det ikke en katastrofe, men jeg synes bestemt heller ikke, at det er fantastisk. Derfor synes jeg, at det her med indeksering kan være en interessant idé. Problemet med det er bare, at vores jurister siger, at det ikke er lovligt, og det må vi så undersøge nærmere. Kan det være rigtigt, og hvis det ikke er lovligt i dag, kan det så blive lovligt, ved at man ændrer forordningen? Jeg synes, at vi i den her sag har lyttet ikke alene til Venstre, men også til den generelle diskussion, der er i den her sag. I virkeligheden tror jeg ikke, der er så store forskelle i de holdninger, man har i sagen. Det, der så bare er vores ekstra problem, er, at vi skal finde nogle løsninger, som også holder sig inden for lovens rammer. Min invitation i dag står ved magt. Jeg håber, at Venstre og De Konservative vil være med til det.
Kommentar:  Jeg stoler på, at de danske myndigheder nu undersøger sagen.

Svar:  Spørgsmålet lyder: Agter udenrigsministeren i lyset af den tyrkiske folkeafstemning om ændring af Tyrkiets forfatning den 16. april 2017 at meddele i Rådet, at Danmark ikke længere støtter optagelsen af Tyrkiet, og i afkræftende fald, hvornår mener ministeren så – om nogen sinde – at Tyrkiet har ageret på en sådan måde, at optagelsesforhandlingerne må ophøre?
Kommentar:  Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren har tænkt, at man, når nu man har gennemført den her opfordring og der er gået en rum tid, måske et halvt år, så vil følge op på det og bede samtlige kommuner i landet om at melde tilbage om, hvordan de egentlig har ageret i forhold til den her opfordring. For jeg er jo godt klar over, hvordan lovgivningen egentlig er indrettet, men problemet er bare, at kommunerne ikke efterlever den lovgivning. Så der vil det jo være væsentligt at få bekræftet – eller afkræftet – at ministeren vil tage en kontakt til samtlige landets kommuner for at høre, om de nu også lever op til det, de skal.

Svar:  Jeg vil gerne sige, at siden jeg blev minister, synes jeg, der er dukket mange rapporter op, som har vist, at der er plads til forbedring. Der har været børn, der er blevet hjemtaget fra anbringelse, og som ikke har fået samtaler, og der har været rigtig mange rapporter og problemer fremme, der har dokumenteret, at det ikke altid løftes godt nok i kommunerne. Det tager jeg som socialminister selvfølgelig rigtig alvorligt, for det er børn, det er udsatte, det er handicappede, det er folk med svære problemer, som vi tit taler om, der kommer til at betale prisen for, at der eksempelvis ikke er tilsyn, eller at man ikke lever op til de regler, vi har sat i lovgivningen. Derfor har jeg indgået et partnerskab med KL, som består af tre delelementer: for det første en understregning af, at kommunerne naturligvis skal leve op til loven; for det andet en forpligtelse for mig til at blive bedre til at tydeliggøre over for kommunerne, hvad det er for nogle indsatser, der virker, så man kan tage de gode eksempler; og for det tredje i fællesskab at tilvejebringe et bedre datagrundlag. Dernæst har vi aftalt at have opfølgende møder, så vi skal mødes en gang i kvartalet, og lige præcis det her med tilsyn er noget af det, jeg vil tage rigtig, rigtig meget fat på.
Kommentar:  Der er ingen tvivl om – og det tror jeg egentlig samler alle Folketingets partier – at jo flere mennesker, vi kan få til at være en del af arbejdsfællesskabet, jo bedre er det. Og det er jo sådan set også overskriften for regeringens generelle arbejde. Det var overskriften sidste år, da vi lavede en vækstplan, som vi mener vil skabe vækst og gang i Danmark og dermed flere arbejdspladser. Det var overskriften, da vi lavede vores kontanthjælpsreform, som vi jo også vedtog sammen med blandt andet Venstre. Det er egentlig også overskriften, når vi diskuterer beskæftigelsespolitik, for vi vil sikre, at dem, som er ledige, får den rette hjælp, og at de får den uddannelse, som de måske aldrig har haft mulighed for at tage. Det er derfor, vi afsætter næsten 500 million kroner årligt til uddannelse til de mennesker, der har fået mindst uddannelse. Så ja, vi er utrolig optaget af at være med til at skubbe på, så vi kan skabe arbejdspladser, skabe vækst i Danmark, vi har været optaget af at holde hånden under beskæftigelsen – det har Venstre været lidt mindre optaget af – og vi er optaget af at reformere, sådan at flere kommer med i arbejdsfællesskabet.

Svar:  Jamen det vil jeg også gerne kvittere for, altså for eksempel det, vi i fællesskab har aftalt om beskæftigelsesfradraget, som jo er et markant ryk; når man betænker, at Socialdemokratiet og SF i sin tid var imod, da vi opfandt beskæftigelsesfradraget, så var det jo rart, at vi kunne blive enige om at gøre det større. Det store spørgsmål er så, om vi er nået i mål med det, der er gjort. Altså, jeg har i hvert fald det billede, at der er nogle udfordringer – og der ville jeg egentlig bare teste om vi ser ens på det, for ser vi ens på udfordringerne, er det jo også nemmere at løse dem. Ifølge regeringens egne tal er der 330.000 danskere, der har et svagt økonomisk incitament til at gå på arbejde. Det forsøger vi så at gøre noget ved, og tallet falder, og når det, vi allerede har aftalt, er fuldt indfaset, så er det jo kun 250.000, der har et svagt incitament til det. Det, der så er spørgsmålet, er, om det er godt nok. Altså, mit bud er jo, at det ikke er godt nok. Jeg har det ønske, at vi gør noget mere for, kan man sige, at øge forskellen – eller gevinsten – ved at flytte sig fra passiv forsørgelse til aktiv selvforsørgelse. Er statsministeren enig eller uenig i det?