kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg er først og fremmest glad for ministerens tilkendegivelse af, at ministeren også er glad for, at Kommunernes Landsforening melder sig på banen. Og så noterer jeg mig, at ministeren siger, at ministeren ikke har fagligheden til at kunne udtale sig om eller forholde sig til det her udspil, men der man må jo så sige, at der i hvert fald er en lang række andre aktører, der har fagligheden til at kunne gøre det – eller i hvert fald selv mener, de har fagligheden til at gøre det. For det er jo ikke kun Danske Regioner, som har været ude at hælde det her forslag ned ad brættet; også regeringspartiernes egne ordførere har brugt udtryk, som at forslaget er helt ude i hampen, og at kommunerne bør stikke piben lidt ind. Det synes jeg jo personligt er en lidt underlig måde at diskutere på, men det er altså stilen fra regeringspartiernes side, når kommunerne konstruktivt forsøger at rejse en diskussion om, hvordan svangreomsorgen fremadrettet kan forbedres. Når Socialdemokraternes sundhedsordfører med egne ord blandt andet mener, at kommunerne skal stikke piben ind, når der er nogle kommuner, der ikke overholder Sundhedsstyrelsens anbefalinger, så vil jeg på den baggrund spørge ministeren, om ministeren er enig med ordføreren i, at kommunerne skal stikke piben ind, herunder også, om ministeren mener, at regionerne bør stikke piben ind, eftersom det er et faktum, at ingen af regionerne overholder Sundhedsstyrelsens anbefalinger om, at alle nybagte forældre får besøg af en jordemoder inden for 2 dage efter fødslen, hvis man føder ambulant.

Svar:  Der har da vist været gang i de sproglige blomster. Nu har jeg ikke lige de citater foran mig, som spørgeren refererer til, så dem kan jeg ikke så godt forholde mig til, men jeg kan sige, at jeg selvfølgelig synes, at det er rigtig vigtigt, at Sundhedsstyrelsens anbefalinger efterleves, og det gælder sådan set alle parter, ligegyldigt om vi så beder hinanden om at stikke piben ind eller ej. Jeg ser også meget frem til, at Sundhedsstyrelsen kommer med de opdaterede vejledninger, som, så vidt jeg er orienteret, kommer, lige når vi når ind i det nye år. Og det synes jeg sådan set er det, man må tage som afsæt her, nemlig at nu har vi de to parter, der er involveret i at sikre en god svangreomsorg og sikre den bedste start på livet for de nye borgere, der kommer til verden. De parter, der er en del af det, har begge to meget markant meldt sig på banen og sagt, at de både er meget optaget af at sikre det bedst muligt og meget interesseret i at påtage sig et stort ansvar. Det er jo det bedste udgangspunkt, når Sundhedsstyrelsen kommer med deres opdaterede anbefalinger, for så også at sikre, at man forpligter sig på at leve op til det.
Kommentar:  Tak for svaret. Jeg forstår, at justitsministeren vil slå hårdt ned på det, og spørgsmålet er så, hvordan justitsministeren agter at gøre det. Det er jo fint nok med ekstra videoovervågning. Det er fint nok med lidt ekstra kontrol af, hvem der kommer ind og ud, men det løser jo ikke det grundlæggende problem. Det grundlæggende problem er jo, at der er mennesker, der kommer til Danmark og søger om at få asyl, og under dække af, at de er forfulgt, bruger de vores asylsystem til at begå kriminalitet. Det er den ene del af problemet. Den anden del af problemet er, at der også er udlændinge, som rent faktisk burde være udvist af Danmark, men som ikke er udvist af Danmark og derfor stadig væk render rundt og for eksempel begår kriminalitet. Jeg vil egentlig gerne høre, hvad justitsministeren har tænkt sig at gøre ved det ud over at sige, at han agter at slå hårdt ned på det. Så spørgsmålet er: Hvordan vil justitsministeren løse de problemer, som TV 2 Nyhederne har afsløret? For de ting, som justitsministeren remser op her, er ikke tilstrækkelige. Er der mere fra justitsministerens side?

Svar:  Altså, virkeligheden er jo den, at hvis man ser på, hvad der er sat i værk de sidste 6 måneder, kan man se, at der er iværksat en hel række initiativer for lige nøjagtigt at imødegå det her problem. Der er etableret et systematisk samarbejde på operativt niveau mellem Røde Kors, Rigspolitiet, Nordsjællands Politi og Udlændingestyrelsen om de her problemer. Der vil være styrket adgangskontrol på Center Sandholm. Der vil være styrket egenkontrol af Røde Kors, altså på og omkring centeret. Der vil være øget brug af videoovervågning, og der vil også være mulighed for at indføre elektroniske nøglekort til værelserne, for der har vi også set at der skulle være et problem. Der vil løbende være politiaktioner og øget tilstedeværelse, og der vil i øvrigt være en mere målrettet indkvartering af asylansøgerne, således at vi helt generelt får en centerstruktur, som bliver sådan, at dem, der har behov for asyl, skal være her, og at de skal modtages på modtagecentre, mens dem, der ikke har noget opholdsgrundlag, skal på udrejsecentre. Samtidig er der lavet en fast track-ordning mellem Københavns Politi og Københavns Byret, som sikrer, at folk, der ikke har noget opholdsgrundlag, kommer hurtigst muligt ud af landet.
Kommentar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg må bare konstatere, at for eksempel den akutlægebil, som har været tilknyttet Hjørring Sygehus, har Region Nordjylland haft i farezonen flere gange og dermed skabt utryghed om den. Og det er jo lige præcis det, vi ønsker at gøre op med. Altså, jeg synes ikke, det er rimeligt, at borgere i Nordjylland skal acceptere, at der kun er omkring 91 procent af ambulancerne, der når frem inden for 15 minutter, mens det er 96 procent i Region Midtjylland. Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at vi ser så store geografiske forskelle. Det var også derfor, vi sammen med Dansk Folkeparti sagde, at når det handler om den landsdækkende akutlægehelikopterordning, som jo er besluttet fra centralt hold, så ønsker vi at styrke den og indsætte en fjerde akutlægehelikopter, der er placeret i det nordjyske, fordi vi faktisk synes, der er behov for at styrke den dækning. Tilsvarende ønsker vi jo med sundhedsreformen at styrke akutberedskabet i Nordjylland, herunder også omkring Hjørring, ved at indsætte flere akutlægebiler, 10-15 har vi afsat økonomi til, fordi vi ikke synes, det er rimeligt, at der er så dårlige vilkår i Nordjylland. Og det skal ikke afhænge af en enkelt politisk forhandling. Det må vi sørge for; at der er nationale standarder for, hvilket akutberedskab der skal være i Danmark.

Svar:  Det glæder mig da trods alt, at ministeren erkender, at man har været kolossalt presset, også på økonomien, i det nordjyske, så der skulle en ekstra håndsrækning til. Tak for det. Men kan ministeren ikke sætte sig ind i de mange borgeres bekymring? Efter Venstreregeringens strukturændring tilbage i midten af 00'erne har man jo set, at der på det kommunale niveau, men jo sådan set også i forhold til det regionale niveau, har været en voldsom centralisering, altså at der pludselig er længere til de tilbud, man har brug for. Og kan ministeren ikke sætte sig ind i, at når man sidder i for eksempel Hjørring og hører, at nu skal beslutningerne træffes på Slotsholmen eller i Aarhus, så bliver man lidt urolig over det her? Man synes måske i forvejen, at der er lige vel langt bare til Aalborg. Hvis beslutningen så skal træffes her på Slotsholmen eller i Aarhus, kan man godt have den frygt, at det bliver langt, langt værre, fordi det er langt væk.
Kommentar:  Så vil jeg svare lige så kort: Selvfølgelig agter vi at svare på skemaet. Det var også det, jeg sagde på samrådet den 11. april, altså at vi vil svare på skemaet – selvfølgelig vil vi det.

Svar:  Når jeg spørger, om regeringen agter at svare, er det simpelt hen, fordi jeg også var til stede, da ministeren gennemgik skemaet i samrådet, og jeg har efterfølgende – så sent som i dag – lyttet samrådet igennem, og det er korrekt, at ministeren nævner rækkefølgen på spørgsmålene, men det er jo ikke meget svar, der er på de ting. Der bliver henvist til Erhvervs- og Vækstministeriets afgørelse, og der bliver peget på Kommissionens anbefalinger, men det er jo ikke, hvad regeringen vil svare, som ministeren gennemgik den dag. Jeg har lyttet det igennem, og jeg vil opfordre ministeren til selv at lytte til samrådet en gang til, for jeg synes ikke, der er noget svar på det, og det er derfor, jeg spørger, om regeringen overhovedet agter at svare på det. Men når det så er sagt, vil jeg sige, at hvis ministeren har i sinde at besvare det her og sende det ud, så Ligestillingsudvalget har det inden den 9. maj, så er der vel også en idé om, hvilken retning der er på det. For jeg synes, spørgsmålene i skemaet er meget konkrete. Og så er det, jeg siger: Jamen hvis man kan svare på det, så har man jo allerede fastsat, hvilken retning det skal tage. Hvorfor er det, at ministeren ikke kan svare på det, når jeg spørger om det her, altså om der vil indgå tvang, eller om der vil være lovgivning? Det er jo sådan set spørgsmål nummer 1 – vil ministeren svare på det?
Kommentar:  Jeg mener, at Joachim B. Olsen og andre folketingsmedlemmer er bedre til selv at forsvare deres holdninger. Min opgave som minister er at udlægge og forsvare regeringens politik, og der kan jeg bare sige, at det er regeringens helt klare holdning, at i hvert fald en del af klimaforandringerne er menneskeskabte. Vi bakker op om de anbefalinger, der ligger fra FN's klimapanel; vi støtter klimaaftalen fra Paris; og vi er indstillet på fra dansk side at gennemføre de tiltag, der er nødvendige, for at leve op til de internationale forpligtelser, Danmark har påtaget sig, dels i EU, dels i FN og andre internationale fora.

Svar:  Er det så med ministerens ord fejlagtigt, når herre Joachim B. Olsen siger, at der er positive effekter af klimaforandringerne?
Kommentar:  For lidt at bruge en fodboldmetafor svarer det her jo til, at ministeren spiller bold med superligaklubberne, og hvorfor det? Ved at man siger, at prøv at høre, vi mangler test i samfundet, og I kan samle 30.000 mennesker på 2 timer, I kan organisere det sådan, at folk ikke smittes, I kan organisere det sådan, at man rent faktisk tager test af befolkningen, som man aldrig har set før – man har svært ved at samle 30.000 test ind så hurtigt – kunne de jo medvirke til overalt i Danmark at hjælpe ministeren til at få solide tal at komme videre på.

Svar:  Jeg tænker, det var en fortalelse, men jeg bliver bare nødt til at sige, at ingen – ingen – kan sikre sådanne forhold, der garanterer imod, at man bliver smittet. Hver eneste gang vi mødes i den her tid, er der en risiko for smitte, og det er jo også derfor, det skal tages med ind i de her forhandlinger om en genåbning, hvis man tager dem som sådan nogle finansielle forhandlinger, at der er et vist antal point, som handler om den risiko, og hvor vi forhåbentlig kan blive enige om, hvordan vi fordeler det, sådan at det er forsvarligt, men at vi selvfølgelig også får sat i gang i det kulturliv, det uddannelsesliv, det erhvervsliv, det sociale, som vi savner.
Kommentar:  Det er jo netop den lettelse af kapitalkravene, der lige nu er på vej gennem EU, som vi lige har siddet og behandlet i Europaudvalget, og som bliver behandlet af finansministrene i den her uge. Derfor må jeg spørge ministeren igen: Hvordan vil ministeren sikre, at bankerne kan leve op til deres samfundsansvar under coronakrisen uden at give køb på deres robusthed i forhold til tilsynsmyndighederne?

Svar:  Jeg kan godt lide den måde, spørgeren stiller det op på, for det er også den måde, jeg selv tænker det på. Jeg har en meget høj grad af forventning til vores finansielle sektor i en krisesituation. Det lægger jeg ikke skjul på jeg har. Men jeg vil også gå langt for at hjælpe dem med at kunne løfte det samfundsansvar. Vi har frigivet den kontracykliske kapitalbuffer, vi har i en god dialog mellem Finanstilsynet og sektoren fundet veje, hvor man kan læne sig ind i det, markedet har brug for, uden at risikere at blive ramt unødigt hårdt, og vi lytter også til de forslag, der er fra sektorens side i forhold til det europæiske niveau, og det afspejler sig også i det mandat, der er taget hjem i Europaudvalget for nylig.
Kommentar:  I forlængelse af den diskussion, vi havde for et øjeblik siden, da rollerne var modsat og jeg stod, hvor ordføreren nu står, vil jeg sige, at jeg jo sådan set synes, at det på mange måder er en lettelse, at det er loven, der efterleves i praksis; at den væsentlige indskrænkning i aktindsigt følger af loven og altså ikke af, hvordan man bruger den. Det er jo det, som Ombudsmandens undersøgelse viser. Derfor vil jeg bare indledningsvis spørge: Er det Socialdemokratiets opfattelse, at det forslag, som regeringen lagde frem, og som justitsministeren henviste til i dag, ville løse de problemer, der er med offentlighedsloven? Altså, hvis man bare gennemførte det, ville Socialdemokratiet så være tilfreds?

Svar:  Må jeg ikke først og fremmest sige, at der jo var en grund til, at det i sin tid blev skrevet ind, at der skulle være en evaluering med henblik på en eventuel justering af offentlighedsloven. Det var jo ud fra ønsket om at blive klogere, med hensyn til om den virkede i praksis. Der må man bare på baggrund af det meget omfattende evalueringsarbejde, der er pågået, sige, at det har peget entydigt på, at offentlighedsloven ikke har fungeret efter hensigten. Den er blevet fortolket markant hårdere nogle steder, end hvad der var det politiske ønske. Det må man jo lave om på, og det er baggrunden for, at der har været et ønske om både at kigge på lovgivningen, så man sendte det meget klare signal, men også at kigge på vejledningen til ministerierne.
Kommentar:  Nu var jeg ikke i politik i 1997, men hvis det er gjort, kan jeg sige, at en fejl ikke gør en anden fejl god igen. Altså, det er jo soleklart: Vi har en retsplejelov for Færøerne på et så vigtigt område som hele politiets funktion og struktur, og der står i retsplejeloven fuldstændig ordret, at der skal indhentes erklæring fra landfogeden og fra Færøernes landsstyre, før man ansætter folk i politikorpset. Nu har man så opfundet en ny definition, der går ud på, at det kun gælder de lavere stillinger, men ikke de ledende stillinger. Det er jo helt absurd – politisk helt absurd. Selvfølgelig er denne retsplejelov lavet sådan, fordi man skal have indflydelse på, hvordan politiet administreres, og for at have indflydelse på ledelsen. Det her lyder næsten, som om vi er en lille kommune og skal have indflydelse på, hvem der går ude på gaderne som almindelige betjente. Jeg vil igen sige, at den færøske justitsminister har fastholdt – det kan jeg garantere ministeren – at der er foretaget brud på retsplejeloven. Hvad vil ministeren gøre ved det, hvis den situation opretholdes, at de færøske myndigheder siger, at der er foretaget brud på retsplejeloven, og den danske minister siger nej? Hvad vil han så gøre ved det? Vil han bare ignorere det? Man siger almindeligvis, at den og den lov ikke gælder for Færøerne, men jeg håber ikke, at konklusionen er, at det heller ikke gælder for Færøerne, at retsplejeloven skal opretholdes.

Svar:  Ja, det bliver jo lidt en gentagelse. Med hensyn til den færøske justitsministers syn på sagen har jeg svaret fru Annika Olsen på hendes henvendelse om udnævnelsen af den nye chefpolitiinspektør den 13. april og redegjort, som jeg også har gjort det nu, for, hvordan reglerne faktisk er i den færøske retsplejelov, og hvorfor der ikke skal indhentes en sådan udtalelse. Siden har jeg ikke hørt fra den færøske justitsminister. Det ville jo have været naturligt, om den færøske justitsminister havde svaret tilbage, hvis det var sådan, at man på Færøerne var uenig. Derfor må jeg lægge til grund, medmindre jeg hører andet, at den færøske justitsminister er enig i den fortolkning af reglerne, som det danske justitsministerium her har lagt til grund. Så kan herre Høgni Hoydal mene, at det er absurd, men det er nu engang sådan, at den færøske retsplejelov klart sondrer mellem de politiembedsmand, der er nævnt i § 109, stykke 2, og så det, at politiets virksomhed skal udøves af et særligt politikorps på Færøerne. Det er altså den sondring, der er lagt ind i retsplejeloven for Færøerne. Så kan herre Høgni Hoydal mene, at det er absurd. Det er jo før sket, at der er absurde ting, som fremgår af regler. Det ville så ikke være første gang, men vi må jo nu engang reagere efter, hvordan reglerne er.
Kommentar:  Vi er ikke færdige med vores overvejelser i den her sammenhæng, og det hænger selvfølgelig sammen med, at det også afhænger af, hvilken løsningsmodel man vælger. Som spørgeren selv er inde på, vil en afgiftsfritagelse over flere år i sig selv betyde et stadigt stigende finansieringsbehov, al den stund at man må antage, at der i givet fald bliver et stadig større salg af elektriske biler. Så derfor vil det selvfølgelig hænge fuldstændig sammen med, hvilken løsningsmodel man vælger, og hvor lang tid en sådan løsning skal gælde. Jeg lytter selvfølgelig også til, hvad man siger i branchen, herunder at man gerne vil have en løsning, som rækker længere ud i fremtiden.

Svar:  Jeg er glad for, at ministeren kan bekræfte, at det er et temmelig stort beløb, der er tale om. Det er en regning, der ligger og venter, og så må vi jo se, om det er noget, regeringen har tænkt sig at gøre noget ved inden for en overskuelig fremtid, eller om det bare er noget, der skal ligge. Jeg ved godt, det kan være lidt svært at finde den pressemeddelelse, som Socialdemokratiet sendte ud tilbage i oktober 2012, for den er fjernet fra partiets hjemmeside. Der er heldigvis partiforeninger i partiet, der stadig væk har den liggende på deres hjemmeside, men man kan altså ikke finde den på Socialdemokratiets hjemmeside. Så de planer, man havde tilbage i oktober 2012, om flere elbiler, har man så overhovedet ikke reageret på fra Socialdemokratiets side. Regningen ligger stadig væk og venter, og så må vi se, hvem der får fornøjelsen af at samle den op. Men så er det da slået fast.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 85 (S, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 21 (DF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Vi fremmer branchemæssigt de vedvarende energi-teknologier, som vores ringe indsigt i dette kan fortælle os at der er noget fremtid i, som der et perspektiv og nogle arbejdspladser i. Jeg har tidligere ved flere lejligheder nævnt, at vi for eksempel er førende inden for brændselscelleteknologi. Vi er førende i forbindelse med det, der hedder solcelleproduktion på plast. Vi er førende i forbindelse med fremstilling af bioætanol på organisk affald. Det er nogle brancheområder, som vi synes man skal kigge meget effektivt og meget koncentreret på og fremme på forskellige faconer. Det handler ikke specifikt om enkelte virksomheder – det skal erhvervslivet nok selv finde ud af – men at vi brancheorienteret og måske også uddannelsesmæssigt støtter den vej, som vi finder der er fremtid i med hensyn til arbejdspladser og udvikling af teknologier.

Svar:  Tak. Men hvor har Dansk Folkeparti konkret opnået, at man har fremrykket nogle investeringer, der skulle skabe nogle arbejdspladser på energiområdet her i de kommende år, når nu vi står med en økonomisk krise?
Kommentar:  Ærlig snak for Socialdemokratiet og SF er, at vi ikke rører ved boligskatterne, og at vi ikke ændrer yderligere ved rentefradraget. Så er det sagt og slået fast. Og i forbindelse med den offentlige sektor må jeg bare sige, at den opgave, der ligger for en kommende rød regering, er at rydde op efter 10 års laden stå til, hvor man ikke har stillet krav, og hvor man ikke har sørget for at få mest muligt ud af de skattepenge, man får ind. Så der ligger et kæmpe oprydningsarbejde for Socialdemokratiet og SF efter det kommende valg. Had til skattestoppet, siger skatteministeren. Jeg må nok sige, at det der med at føre politik ud fra had ikke er noget, vi gør i oppositionen. Hvad angår had, må skatteministeren selv stå inde for, om man skal føre politik med sådan nogle følelser i kroppen. Det er i hvert fald ikke noget, oppositionen gør. Men jeg har ligesom slået fast her i dag, at statsministeren har erkendt, at man simpelt hen overtræder skattestoppet. Mit spørgsmål er så til skatteministeren: Lyver statsministeren, når han siger, at skattestoppet er overtrådt? For jeg kan jo høre på skatteministeren her i dag, at man kan være helt sikker på, at det ikke bliver overtrådt i fremtiden. Jamen altså, de der 730 dage, der startede sidste forår, rækker jo også ind i den næste valgperiode, så hvis skatteministeren skulle blive genvalgt som skatteminister, bliver skattestoppet jo også overtrådt, og er det så statsministeren, der lyver, eller er det skatteministeren, der lyver?

Svar:  Altså, genopretningsplanen, som statsministeren også henviser til, var en undtagelse fra skattestoppet, af den grund at finanskrisen havde ramt os. Vi mente, at det var rimeligt, at alle indkomstgrupper var med til at betale for den genopretning af dansk økonomi. Så vil jeg sige, at der ikke bliver meget at rydde op efter regeringen, af den grund at vi netop har fremsat klare svar på, hvordan vi sikrer, at økonomien hænger sammen i 2020. Jeg ved godt, at De Radikale siger, at det, Socialdemokraterne lægger op til, er en ikkeholdbar måde at finansiere ting på, og det er jo derfor, at skattestoppet og boligskatten pludselig er i spil. Jeg kan se, at rygraden stort set var lige så stiv som den var, da man præsenterede »En Fair Løsning« og sagde, at der ikke var et komma, der kunne ændres. Ja, det er væk nu, også når det gælder boligskatten, hvor man siger: O.k., så lad en kommission kigge på boligskatten. Der har jeg det enkle spørgsmål, som jeg håber danskerne vil stille, i hvert fald sig selv: Hvorfor mon Socialdemokratiet og SF vil kigge på boligskatten, hvis det ikke er, fordi de har et ønske om at lave den om?
Kommentar:  Nu kan jeg jo vælge at spørge to gange mere. Nu har jeg spurgt fire gange. Hvornår blev statsministeren opmærksom på, at den her regning eksploderede med den følge, at danske elbrugere er endt op med en milliardregning? Hvis statsministeren ikke vil svare for sig selv, kunne statsministeren måske så bare oplyse mig om, hvornår klimaministeren så delte den her viden med regeringen i øvrigt? Altså, hvornår blev man i regeringen uden for Klimaministeriet opmærksom på, at her var der en milliardregning, man ikke havde kontrol over? Det er spørgsmålet.

Svar:  Jeg er ikke helt sikker på, hvad herre Lars Løkke Rasmussen vil opnå med den her debat, for sagen har jo været diskuteret i Folketinget. Der har været draget en konklusion, og nu åbnes der jo fuldstændig op for, at man kan få yderligere indsigt i, hvad der har ligget til grund i forhold til den her lovgivning. Så jeg er ikke helt sikker på, hvad herre Lars Løkke Rasmussen er optaget af i den her sammenhæng, for det er jo en sag, som Folketingets partier har taget stilling til på et tidligere tidspunkt.