kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Det svar bøjer jeg mig for, men jeg kunne jo så spinde en tråd om, at jeg kan være i tvivl om, om det er noget, som DF har taget med ind til forhandlingsbordet. Jeg synes faktisk, at det er rigtig vigtigt for vælgerne at finde ud af, om det er noget, som regeringen tager stilling til, på baggrund af at DF ønsker, at ældrechecken skal hæves. Men så vil jeg spørge ministeren: Synes ministeren, at det er rimeligt, at de dårligst stillede ældre ikke skal nyde godt af den fremgang, som nu igen er på vej i dansk økonomi?

Svar:  Vi finder det meget væsentligt at videreudvikle det meget gode pensionssystem, vi har i Danmark. Danmark har et af verdens bedste pensionssystemer. Det er et opsparingsbaseret system i kombination med et skattefinansieret system. Det er et system med en god balance imellem top og bund. Systemet er udfordret, fordi der er en del af den arbejdende befolkning, som slet ikke sparer op, og som derfor på den ene eller på den anden måde som pensionister bliver afhængige af de skattefinansierede ydelser. Her ønsker vi at finde en vej til, at flere sparer op, således at man ikke indirekte kommer til at straffe de mennesker, der er omfattet af de obligatoriske opsparinger, som så indirekte kommer til at finansiere en for stor del af pensionsindkomsterne for andre befolkningsgrupper. Så vi ønsker at sikre og pleje den sammenhæng, der skal plejes og udvikles i vores pensionssystem, og det gør vi selvfølgelig løbende i respekt for den laveste forsørgelsesgrad. Det er også det, man har kunnet se i de sidste år.
Kommentar:  Det var faktisk ikke et forsøg på at tale uden om – ikke, at jeg ikke godt kunne have fundet på det en sjælden gang, men ikke her. For det er nemlig meget vigtigt det der med at sige: Det, at vi har lavet nogle aftaler, er jo ikke ensbetydende med, at de så står ud i al fremtid. Tværtimod har vi gjort os meget umage for faktisk hele tiden at formulere aftalerne på den måde, at ingen egentlig burde kunne være i tvivl om, at vi hele tiden kommer til at se på, om vi kan gøre det bedre. Og i nogle af aftalerne står der simpelt hen, at de  skal  genåbnes, for eksempel bilaftalen – den skal i 2025 evalueres, og så skal man se på, om vi er på rette vej eller ej. Det samme gælder skatteaftalen; der er jo nogle trinvise skridt, som skal følges, og som betyder, at vi hele tiden kommer til at genbesøge dem.

Svar:  Jeg vil citere fra Klimarådets rapport: »Klimarådet konstaterer, at regeringen i løbet af 2020 har fået vedtaget virkemidler, der opfylder cirka en tredjedel af reduktionsbehovet i 2030. Dette udgør et vigtigt første skridt, men derfra kan man ikke udlede, at vi nu har klaret en tredjedel af udfordringen«. Det skyldes, at Klimarådet vurderer, at der er usikkerheder forbundet med de fleste af tiltagene, inklusive de nævnte aftaler. Er regeringen enig i den kritik? Har regeringen ikke oversolgt budskabet lidt, når regeringen igen og igen har hævdet, at vi er nået en tredjedel af vejen?
Kommentar:  Jeg er da sådan set bare helt enkelt optaget af, om der kunne have været sat en prop i det her noget før. Og det tror jeg da er en optagethed, jeg deler med de danskere, der bruger el, og dem er der mange af, som altså nu sidder tilbage med en milliardregning, fordi regeringen greb for sent ind, forkert ind – hul efter hul efter hul. Statsministeren vil ikke svare. Det registrerer jeg så, og så vil jeg gerne nå at stille et helt andet spørgsmål. For jeg har jo til min store glæde set, at finansministeren her i weekenden meget kontant har afvist lovgivning mod såkaldt kædeansvar. Det er jeg meget tilfreds med. Det står selvfølgelig i skærende kontrast til Socialdemokratiet og SF's udspil »En Fair Løsning« fra 2010, men det er der jo så meget af regeringens politik der gør – og det er jeg også tilfreds med. Så jeg er meget tilfreds med det, og jeg vil derfor sådan set bare spørge, om statsministeren her i dag vil bekræfte, at finansministerens udmelding om, at der ikke generelt skal lovgives mod kædeansvar, er et udsagn, statsministeren står bag, og om statsministeren her i dag derfor kan garantere, at regeringen ikke vil ty til generel lovgivning mod kædeansvar.

Svar:  Jamen det er sådan set rigtigt, at regeringen ikke vil lovgive om kædeansvar; det er rigtigt nok forstået. Der var en del af de ting, som herre Lars Løkke Rasmussen sagde, der ikke er rigtige. Blandt andet tror jeg, at man lige skal tilbage at læse, hvad vi gik til valg på, hvis det kan finde interesse, for det var ikke helt korrekt. Når det så er sagt, tror jeg, det er vigtigt at huske på, hvad det her handler om, for det handler om social dumping. Der har vi jo en regering i dag – og heldigvis for det – som virkelig har sat ind i forhold til social dumping. I 10 år, hvor VK havde regeringsansvaret og tog teten sammen med Dansk Folkeparti, skete der jo nærmest ingenting i forhold til social dumping. Det gør der heldigvis nu. Og i forhold til arbejdsklausuler, sociale klausuler og kædeansvar for den sags skyld har vi jo lavet en aftale med kommuner og regioner om, at det er noget, de kan bruge i større omfang, og det gør man rent faktisk også derude. Nu er vi jo også midt i en kommunal valgkamp, og derfor vil jeg da gerne opfordre borgerne derude til at kigge på det: Spørg din borgmester, om han vil beskytte dig mod social dumping ved også at bruge nogle af de redskaber, der er i forhold til at beskytte mod social dumping. Jeg ved i hvert fald, at de socialdemokratiske borgmesterkandidater derude og også andre gerne vil måles på det her spørgsmål. Så det skal være min opfordring til borgerne, også i forbindelse med kommunalvalget.
Kommentar:  Så det er altså en bekræftelse af, at Maabjerg får en afgørelse inden den 1. april. Det er jo sådan set første skridt. Jeg synes ikke, at regeringen står sig specielt godt ved at sige, at den synes, den tidligere regering skulle have løst det her problem. Jeg synes, at regeringen ville stå sig godt ved at tage imod den hånd, som vi har rakt frem. Vi har sagt, at vi i hvert fald gerne fra Socialdemokratiets side vil støtte det her som et led i vækstforhandlingerne, og regeringen har jo også selv lagt op til, at det skulle være et led i vækstforhandlingerne. Derfor er spørgsmålet sådan set bare: Hvordan vil regeringen sikre, at det her bliver til virkelighed? For det er jo ét skridt på vejen, at man træffer en beslutning inden deadline, men det skulle også helst være den rigtige beslutning for Holstebroområdet.

Svar:  Det er derfor, det er helt afgørende for regeringen, at vi får det undersøgt helt til bunds, at vi altså får undersøgt: Kan det her lade sig gøre? Hvad er de samfundsøkonomiske konsekvenser? Hvilke konsekvenser har det for prisen på benzin og diesel? Kan det lade sig gøre at skabe de rette rammevilkår? For os er det helt afgørende at få det her undersøgt til bunds, og det er derfor, vi har valgt at få det her analyseret rigtig, rigtig grundigt, inden der træffes en politisk beslutning.
Kommentar:  Tak for det meget klare og præcise svar. Jeg er utrolig glad for, at ministeren er enig. Det er sådan, at vi stod hernede i Folketingssalen for 2 uger siden, hvor blå blok havde et beslutningsforslag om at videreføre registreringsafgifterne for de billige elbiler i 2021. Desværre ville rød blok ikke være med, fordi man venter på Transportkommissionens arbejde. Transportkommissionen kommer desværre først med deres konklusioner til sommer. De skulle ellers være kommet med delkonklusioner her i efteråret. I regeringens forståelsespapir kan man så se, at regeringen vil undersøge, om man kan fremrykke arbejdet for den her Transportkommission. Men ministeren har udtalt i Børsen den 16. januar, at ministeren ikke vil presse på for det her arbejde. Så jeg vil høre, om ministeren kan uddybe, om regeringen har undersøgt, om man kan fremrykke konklusioner fra Transportkommissionens arbejde, eller om man mener, at det ikke er så presserende, og at man dermed sagtens kan vente.

Svar:  Transportkommissionens arbejde følger den tidsplan, som den tidligere, borgerlige regering valgte, da man nedsatte Transportkommissionen. Og spørgeren repræsenterer det parti, som havde både Statsministeriet og Finansministeriet, og hvis man før valget havde været så forhippet på, at man gerne ville gøre noget for elbilerne, skulle man måske have tilrettelagt arbejdet lidt anderledes. Men det skal vi ikke stå her og diskutere. Det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er, hvordan den regning på 850 million kroner, der skal betales, hvis man gennemfører det forslag, som Venstre har fremsat, skal betales. Er det uddannelserne, er det de syge, er det de ældre, der skal betale regningen for den politik, som Venstre nu lige pludselig efter folketingsvalget er slået ind på?
Kommentar:  I 2016 var der ifølge Danmarks Statistik 272 millioner passagerer på det danske skinnenet. Det samlede godstransportarbejde var 2,6 milliard såkaldte ton-kilometer, der betyder godsets vægt gange den kørte distance. Ifølge Havarikommissionens årsrapport for 2017 havde Havarikommissionens jernbaneenhed to årsværk til rådighed. Ifølge Havarikommissionens egen årsrapport modtog jernbaneenheden 119 underretninger i 2017, heraf var de 30 selvmord, hvorfor Havarikommissionen ikke igangsatte en undersøgelse af disse. Af de resterende 89 underretninger blev kun 10 af disse genstand for yderligere undersøgelser. Udvælgelseskriterierne fremgår ikke af årsrapporten. Læg dertil, at Havarikommissionen, der tidligere havde fire årsværk i jernbaneenheden, har fået reduceret sin medarbejderstab med to årsværk, og i stedet anvender Havarikommissionen eksterne konsulenter. Det fremgår hverken af undersøgelsesrapporter, årsrapporter eller af Havarikommissionens hjemmeside, hvem de eksterne konsulenter er, og hvordan man i Havarikommissionen har sikret sig, at de eksterne konsulenter er uvildige. Det er ellers en vigtig faktor i forhold til at skabe åbenhed og dermed ro omkring Havarikommissionens arbejde. Det er ministerens ansvar, at Havarikommissionen fungerer, således at Havarikommissionen kan varetage funktionen som en uafhængig offentlig kontrolinstans, som borgerne kan have tillid til. I den forbindelse vil jeg høre, om ministeren har sikret sig, at de 79 underretninger, der ikke har ført til yderligere undersøgelser, er offentligt tilgængelige.

Svar:  Der var en grund til, at vi tilbage i 2017 lavede om på den måde, som Havarikommissionen er organiseret på. Der havde igennem en længere periode været kritik i offentligheden og fra medarbejdere, og vi fandt ud af, at den – ved at vi satte en arbejdsmiljøkonsulent på det – var udtryk for, at der var et rigtig dårligt arbejdsklima i Havarikommissionen dengang. Rådet fra konsulenten var, at man skulle reducere antallet af medarbejdere, fordi der i perioder var for mange medarbejdere, der ikke havde arbejdsopgaver nok, og som derfor brugte tiden på at bekæmpe hinanden. Derfor skulle man reducere antallet af medarbejdere og i stedet benytte sig af eksterne konsulenter, når der var behov for det. Det ville give et bedre arbejdsmiljø i Havarikommissionen. Så det, som herre Jan Erik Messmann redegør for, altså at man er gået ned i antallet af medarbejdere og i stedet bruger eksterne konsulenter, er begrundet i, at det skulle give et bedre arbejdsmiljø i Havarikommissionen, som der var store problemer med.
Kommentar:  Mange tak. Men vi ser jo med disse to lovforslag, at man tilbageruller noget kompetence, fordi det reelt bliver Danmark, der giver en tilladelse på en række områder. Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad bevæggrunden er for, at man har ændret holdning siden sidst.

Svar:  Jeg skal sige det igen: Jeg har ikke ændret holdning. Jeg har været meget stålfast i mine holdninger, og jeg har bestemt ikke ændret holdning, og det har Siumut bestemt heller ikke. Vi har stået i spidsen for ophævelsen af nultolerancen. Vi står i spidsen for at sikre, at der bliver skabt arbejdspladser for den grønlandske befolkning baseret på vore egne ressourcer, uanset hvilke råstoffer det måtte dreje sig om. Det skal være i respekt for befolkningen, det skal være i respekt for sikkerheden og for miljøet og sundheden, ligesom det foreskrives i vores egen råstoflov, som IA også selv har stemt for. Jeg synes også, det er utrolig vigtigt, at vi finder fælles fodslag i alle spørgsmål, som har med råstoffer at gøre. Danmark er ikke et uraneksporterende land, når vi vedtager det her – det bliver Grønland.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 106 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  [Der er ikke stillet ændringsforslag]. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak. Og tak for svaret. Det er jo en sag, vi efterhånden har vendt nogle gange, og når jeg vælger at tage det op hernede i salen igen, er det jo, fordi der hele tiden kommer ny information til belysning af, hvor problematisk situationen er. Rigtig mange fængselsbetjente er under et voldsomt pres, både fysisk, derved at forholdet mellem indsatte og fængselsbetjente jo er helt skævt, som de her nye tal jo viser, men jo især også psykisk, som justitsministeren selv er inde på. Vi lavede jo tilbage i 2017 en aftale mellem den daværende regering, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, hvor vi afsatte 0,25 million kroner, tror jeg det var, med henblik på at få flere fængselsbetjente. Man kan sige, at vi i hvert fald ikke er kommet i mål endnu. Tværtimod er det mit indtryk, at situationen er stadig mere presset. Defor kalder det jo på at gøre noget radikalt anderledes. En af de ting, som i vores optik ville være oplagt, var at sige, at vi genindfører løn under uddannelse. Det er jo nok sådan, at hvis man skal synes, at det er interessant at være fængselsbetjent, er man måske ikke lige blevet færdig med folkeskolen. Altså, man skal have en eller form for robusthed i tilværelsen, nok især psykisk, men måske også – men ikke nødvendigvis – fysisk, og det betyder jo typisk, at det er folk, som har været på arbejdsmarkedet i en eller anden forstand, der så siger: Nu vil jeg gerne gå i den retning. Og det, at man så ikke får løn, er jo en enorm ændring i ens dagligdag, fordi man altså simpelt hen skal planlægge med, at man nu skal lægge tilværelsen radikalt om. Hvis man nu har været vant til at have bil, eller hvis man har børn, altså hvis man har indrettet sig som et almindeligt menneske i en sammenlignelig situation, så er det nærmest umuligt. Derfor kunne det jo være en vej at gå, sådan at flere i hvert fald, hvis de er interesseret i at arbejde på den her måde, så ikke ser det som en direkte hindring, fordi deres økonomi simpelt hen ikke hænger sammen. Derfor ville det være rart, hvis justitsministeren altså på given foranledning ville tilkendegive, om han kunne se i den retning.

Svar:  Først vil jeg sige, at jeg deler beskrivelsen af de gode folk, som søger ind på fængselsbetjentuddannelsen, nemlig at det, i hvert fald sammenlignet med vores politielever, er folk – og heldigvis også en del af dem, i hvert fald de gange, jeg har været til stede – som har noget mere livserfaring, og derfor deler jeg sådan set også opfattelsen af, at de kan være i en situation, hvor det at klare sig på su kan være besværligt. Det er også derfor, at vi har sagt, at det her spørgsmål om elevløn er et af de elementer, som vil indgå i forhandlingerne om den kommende aftale for kriminalforsorgen.
Kommentar:  Tak for det. Altså, det glæder mig simpelt hen at se den transformation, der er sket med herre Søren Søndergaard og hans parti til at være politiets bedste ven og nære allierede, må vi forstå. For når jeg læser op af det program, som herre Søren Søndergaard selv har været med til at vedtage, fra Enhedslisten, som vistnok er blevet afskaffet siden da, kan man se, hvad noget af det vigtigste for Enhedslisten er: »Frem for alt opløsning af politiet og militæret, der gang på gang har vist sig som kapitalmagtens sidste, alt for effektive, allierede. Et socialistisk samfund kan ikke bare »overtage« den nuværende stat, som fundamentalt set er indrettet til at organisere og forsvare netop et kapitalistisk samfund. Det gælder den danske stat, og endnu mere altomfattende den EU-stat, der er under opbygning.« Det må være sød musik i en revolutionærs ører. Jeg kan næsten høre, hvor meget ordføreren smiler.

Svar:  Jeg er ikke helt sikker på, at jeg fattede spørgsmålet. Altså, var det, om det var sød musik i mine ører? Så kan jeg sige, at selve den idé, der lå i det program, som handlede om, at man kunne organisere kriminalitetsbekæmpelsen på en anden måde, da er en meget interessant tanke. Jamen det synes jeg da. Og det, der handler om, hvordan man undgår, at et stående politi bliver brugt til nogle opgaver, som ikke handler om kriminalitetsbekæmpelse, er da en meget interessant tanke. Men virkeligheden er jo bare, at det, vi konkluderede i den diskussion, vi havde i Enhedslisten, var, at vi ikke kunne give svaret på, hvordan det skulle foregå. Og når vi ikke kunne give svaret på, hvordan det skulle foregå, var det fuldstændig absurd at rejse den diskussion. Så derfor er jeg fuldstændig enig i det, der står i vores  nuværende  partiprogram, som herre Jan E. Jørgensen formentlig har med og derfor nu kan citere fra.
Kommentar:  Jeg må konstatere, at jeg ikke rigtig fik svar på mit spørgsmål. Da »Grøn Vækst«-forhandlingerne startede, sagde fru Mette Gjerskov: Vi vil reducere med 35.000 t. Jeg kan oplyse, at det så er 35.000 t ud af de 48.000 t, der er tilbage, og det vil sige, at det er cirka to tredjedele at den udvaskning, der overhovedet er af al menneskelig landbrugsaktivitet i hele Danmark. Så er der ikke meget landbrugsproduktion tilbage. Jeg skal bare høre, om det er det mål, herre Bjarne Laustsen går efter, for så må vi konstatere, at det ikke længere kan lade sig gøre at dyrke den danske landbrugsjord.

Svar:  Jeg tror, at vi sagtens kan finde ud af at dyrke landbrug, så det også er i harmoni med natur og miljø. Ordet bæredygtighed tror jeg heller ikke er ukendt for herre Henrik Høegh. Vi synes, at det kan være udmærket med landbrugsproduktion, men vi synes også, at man hele tiden skal kigge på, at det ikke sker på bekostning af næste generation, og at vi har en produktion, der udleder så lidt til nærmiljøet som overhovedet muligt. Det betyder, at vi skal se på en samlet plan, og der er kommet en lang række andre forslag, også i »Grøn Vækst«, der kigger på, om vi kan udnytte nogle af de spildprodukter på en helt anden måde, end vi tidligere har gjort. Det synes jeg er en rigtig god idé. Men samlet set er det her et spørgsmål om, om vi når de mål, der er sat op, og om vi kan gøre noget mere, og det er vi nødt til at forpligte hinanden meget kontant på.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 106 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Jeg kan forstå på det hele, at regeringens formål med sukkerafgiften jo er at fremme sundheden, og det mener regeringen så man bør gøre, ved at danskerne skal købe færre af de produkter, der så bliver afgiftsbelagt. Når de gør det, vil det jo medføre, at arbejdspladser i produktionen vil lukke, det siger virksomhederne selv. Og hvem er det, der arbejder i produktionen? Det er de allermest lavtlønnede, som ikke har noget alternativ. Det er især i yderområderne, at det bliver et problem. Bisca ligger på Møn, som jo er et yderområde, og det er mennesker, som, hvis ikke de arbejdede i produktionen der, typisk ville være på kontanthjælp, og nogle ville hænge på gadehjørnerne. Så de fabrikker holder jo liv i rigtig mange lavtlønnede mennesker. Det, som vi i Dansk Folkeparti er ret bekymrede for, er jo, at man med sukkerafgiften går ind og gør livet besværligt for rigtig mange lavtlønnede. Det er jo ikke oppe i ledelsen, arbejdspladserne ryger, det er typisk i produktionen, og det bekymrer os. Nu siger ministeren, at konkurrenceevnen ikke bliver svækket, men det gør den da i den grad. Når der er markant forskel på, hvad slik koster i Danmark, og hvad det koster i Tyskland og i Sverige, bliver konkurrenceevnen svækket, og det er det, vi er bekymrede for i Dansk Folkeparti. Vi er også bekymrede for, at vi ikke kan se, der er udsigt til, at vi skulle blive mere sunde af den grund, når det er så let at handle i andre lande. Er det virkelig regeringens hensigt?

Svar:  Danske virksomheder, som eksporterer til udlandet, bliver altså ikke berørt af den afgift, der kommer, når det er til eksport. Det er klart, at det salg, man har i Danmark, bliver påvirket af, at der er en sukkerafgift, og det gør selvfølgelig, at man må arbejde med at lave en omstilling af produktionen. Men når det er sagt, vil jeg da gerne kvittere for Dansk Folkepartis bekymring over, at der bliver færre job til ufaglærte og korttidsuddannede, for jeg er helt enig i, at det er en stor bekymring. Hvis man ser på de sidste 10 år, vil man se, at der er sket et markant fald i antallet af produktionsarbejdspladser i Danmark, uden at den tidligere regering reelt greb ind over for det, og derfor er det helt afgørende, at vi sætter fokus på, at Danmark fortsat skal være et land, hvor der også er produktionsarbejdspladser. Noget af det, den nye regering har sat meget fokus på, er, at vi skal have knækket kurven, så det igen bliver attraktivt at have produktionsarbejdspladser i Danmark, og det er blandt andet ved, at vi får automatiseret flere produktionsprocesser, at vi får digitaliseret virksomhederne, og at vi får sikret en bedre uddannelse, også af ikkefaglærte grupper, for det er det, der skal til, for at vi får en bedre konkurrenceevne.
Kommentar:  Jeg skal lige høre, om baggrunden for, at Det Radikale Venstre vil ophæve arealreservationen til en fremtidig transportkorridor i Ring 5, er, at Radikale Venstre – uanset hvor meget trængsel der er på de nordsjællandske veje ind mod København – aldrig nogen sinde vil skaffe mere vejkapacitet til Nordsjælland, og derfor kan udelukke at få behov for den her arealreservationen. Eller er baggrunden, at Det Radikale Venstre i sådan en situation måske gerne vil bygge noget mere vejkapacitet, men foretrækker, at det kommer som en overraskelse for folk nogle andre steder end der, hvor Ring 5-korridoren ligger?

Svar:  Altså, de vejprojekter, som vi kan støtte i Nordsjælland, er forlængelsen af Hillerødmotorvejen og Frederikssundsvejen. Men vi forestiller os ikke, at der skal bygges anden vejkapacitet i Nordsjælland. Vi forestiller os i stedet for, at man skal satse på at få noget velfungerende kollektiv transport, at vi skal have noget roadpricing, som vi forhåbentlig snart kan komme i gang med at teste, så vi får reguleret transporten bedre, og at vi anvender nye teknologier til at løse fremtidens vejtransport. Også fordi, at i længden er den transport og det trafikspring, man genererer, når man bygger nye veje – også når vi laver det til Frederikssund og Hillerød – noget, som jo skal reguleres bedre, hvis ikke det bare skal sande fuldstændig til med støj og forurening inde omkring hovedstaden. Så nej, vi forestiller os ikke et alternativ til Ring 5.