kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Vi har en selskabsskat, som er en af de mest forvridende skatter, vi overhovedet har i det her land. Det er eksemplificeret tydeligt ved, at samfundet, hvis man sænker selskabsskatten med 1 procentpoint, så bliver 3,3 milliard kroner rigere, og det koster kun 1,3 milliard kroner Det vil øge lønningerne. Det vil ikke øge uligheden, og det er også lønmodtagerne, det kommer til gavn. Kan skatteministeren uddybe, hvorfor lige præcis selskabsskatten sammenlignet med andre skatter er en optimal måde at inddrive skatter på, når det er så dyrt for samfundet, og at det ved en sænkelse af den ville gavne lønmodtagerne, uden at uligheden stiger? Burde det næsten ikke være en socialdemokratisk mærkesag, at man ser på en omlægning af skattesystemet, så man sænker skatten på selskaber og måske lader skatten stige andre steder?

Svar:  Jeg tror, jeg kan sige det sådan, at jeg er utrolig taknemlig over den store interesse, der er for regeringens skattepolitik, også fra spørgerens side, i forhold til de mange gode ideer, som her kommer frem, og det er jo helt fair. Grundlæggende handler det jo som sagt om prioriteringer, og vi mener ikke, at det er den rigtige prioritering. Hvis det var sådan, at selskabsbeskatningen på det nuværende niveau var så forfærdelig, så er det alligevel underligt, at der i dansk økonomi i de år, hvor den har været fastholdt på det niveau, også under den tidligere regering, trods alt har været den fremgang, som der har været. Det må da give stof til eftertanke.
Kommentar:  Mange tak. Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren vedkender sig, at staten også har et ansvar for den her ret særegne vejstrækning, hvor vi jo altså har en motorvej, som går ind i vores by og simpelt hen er i hjertet af byen, på hjørnet af Nørrebro og Frederiksberg. Er det ikke også en del af regeringens tilgang til moderne byer, at der ikke skal ligge motorveje i tredje sals højde, og vedkender ministeren sig ikke et ansvar som transportminister for at få sikret, at den bliver fjernet, så motorvejen ikke ligger midt i byen?

Svar:  Det er jo en gammel planlægning, som ligger bag Bispeengbuen og forskellige andre anlæg. Det er fra en tid, hvor man tænkte byplanlægning på en ganske anden måde, og tilbage fra en tid, hvor der måske også var en anden tilgang til kollektiv trafik i København. Jeg er selv født i et år, hvor der stadig væk kørte sporvogne i København, og det gør der jo som bekendt ikke længere. Der er mange ting, man sådan kan begræde på den måde. Men det er i hvert fald klart, at skulle man ønske at få vejstykket overdraget i Københavns og Frederiksberg Kommuner, vil der følge penge med, som også tilkendegivet. Det er som sagt et løfte, jeg gerne står ved.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Så har vi vist tjek på det. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 84 (S, V, RV, SF, EL, LA, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), imod stemte 11 (DF og NB), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet. Vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 107 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jamen det vil jeg. Som sagt har der siddet et ekspertpanel, som er kommet med nogle anbefalinger. Noget af det er, at der skal laves for eksempel en materialesamling over traumereaktioner, sådan at politiet kan forudse, hvordan folks reaktioner på traumer er. Altså, det kan sagtens være sådan, at en, der er blevet voldtaget, i virkeligheden reagerer med normal opførsel og ikke reagerer meget udadtil, men at det ikke skal tages til indtægt for, at det så ikke er så alvorligt, som det er. Og der er også en række andre anbefalinger.

Svar:  I nogle af anbefalingerne i rapporten skrives der simpelt hen, at man skal sætte gang i tiltag, der øger politiets empati og forståelse. Det er jo lidt underligt at tænke på, at der ikke skulle være den empati og forståelse for ofre, der står i sådan en situation. Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren har nogle tal for, hvor mange af de anmeldelser der bliver trukket tilbage, og om vi ved, hvorfor de bliver trukket tilbage. For jeg kan jo godt være bekymret for, hvis det første møde med systemet er så ubehageligt, at ofrene også trækker deres sager tilbage.
Kommentar:  Det er jeg sådan set enig med ministeren i; det kræver bare, at vi lige får renset luften, og det er jo sådan set det, der er formålet med det her, sådan at vi får fuldstændig på plads, hvem der i virkeligheden har gjort hvad. For som jeg sagde indledningsvis, kan citatet fra B.T. godt give anledning til nogle misforståelser, og jeg kan så forstå på ministeren, at han er enig i, at dem skal vi da selvfølgelig have ryddet af vejen. Jeg vil bare lige fremhæve en enkelt pointe for at få styrket budskabet om, hvad det i virkeligheden drejede sig om tilbage i efteråret 1999. Jeg citerer her fra Berlingske Tidende den 15. maj 2011: » ... tilbage til efteråret 1999. Dengang hed trafikministeren Sonja Mikkelsen. I september 1999 skrev hun i en kronik, at hun prioriterede den manglende elektrificering af banen højt. To måneder senere havde den daværende finansminister Mogens Lykketoft imidlertid overtaget forhandlingerne, hvorpå SR-regeringen indgik et snævert forlig med SF og Enhedslisten om togtrafikken, hvori elektrificeringen blev aflyst.« Er ministeren på baggrund af det her citat fra Berlingske Tidende også enig i, at det i virkeligheden har udgjort et problem, at man aflyste elektrificeringen tilbage i 1999?

Svar:  I hvert fald deler herre Martin Geertsen og jeg en ting, nemlig interesse for historieskrivningen. Det synes jeg altid er interessant. Der er ingen tvivl om, at hvis skiftende regeringer tilbage i tiden havde gennemført elektrificeringen, havde vi haft en anden situation i dag; så der er noget at bebrejde op igennem 90'erne, men der er også noget at bebrejde op igennem 00'erne. Det er sådan set den konstatering, jeg synes man kan gøre. Egentlig vil jeg sådan set bare sige, at jeg synes, at jeg med det svar, jeg gav med mit midterste svar, fik, hvis der var noget luft, der skulle renses, renset den der. Så vil jeg gerne lige vende tilbage til det, der var min afslutning. Historieskrivningen synes jeg er interessant, og den kan vi tage ved mange forskellige lejligheder, men det, jeg egentlig gerne vil bruge kræfterne på nu, er det fremadrettede og det, der gør, at danskerne får nogle gode oplevelser, når de er ude at køre med tog, nemlig at det går til tiden og er præcist og komfortabelt.
Kommentar:  Nu har jeg lyst til at følge op på det svar, jeg lige fik der, for det var jo noget helt andet, men det må jeg så gøre skriftligt, for så er plejeboliggarantien jo trådt ud af kraft i forhold til det, ministeren siger. Men det andet spørgsmål er: Hvordan og hvornår vil ministeren sikre, at aftalen på ældreområdet under covid-19, herunder om ekstra rengøring til ældre medborgere, bliver udmøntet?

Svar:  Tak. Hvis formanden tillader, er jeg nødt til at starte med at kommentere på den konklusion, som blev draget fra spørgerens side på det tidligere spørgsmål, for man kan ikke konkludere, at den er trådt ud af kraft. Der er en konkret lokal mulighed for det efter en konkret individuel vurdering, hvis kommunens samlede ressourcer, blandt andet personale, påbyder, at man er nødt til at handle på det. Så kan man konkret efter individuel vurdering vælge at fravige fristen. Det er der, vi er. Men som sagt står tilbuddet ved magt om, at jeg meget, meget gerne vil se på konkrete henvendelser, således at vi kan få boret det ud. Til det spørgsmål, som vi når til nu her på dagsordenen, vil jeg sige, at jeg er glad for aftalen, og også sige tak for konstruktiv deltagelse fra Dansk Folkepartis ordførers side. Jeg tror, vi alle sammen er optaget af, at aftalen udmøntes så hurtigt som overhovedet muligt, så vores svækkede ældre får gavn af de mange gode initiativer. Den 12. maj, tirsdag i sidste uge, skrev jeg derfor til alle 98 kommunalbestyrelser for at gøre opmærksom på aftalens indhold, og jeg opfordrede kommunerne til allerede nu at gå i gang med overvejelser om, hvordan man lokalt vil sikre genetablering af den nødvendige hjælp til ældre, som midlertidigt har måttet leve uden eller med kun begrænset hjælp. I brevet har jeg også understreget vigtigheden af, at kommunerne er opmærksomme på, at perioden med begrænsninger i hjælpen kan have efterladt et efterslæb, særlig i forhold til rengøring, og at kommunerne derfor skal tilbyde berørte borgere en grundig rengøring, som det også hedder i aftaleteksten. Jeg har netop henvist til teksten, og så har jeg henvist til regeringens aftale med KL af 26. marts 2020 om tiltag vedrørende kommunernes økonomi i lyset af covid-19. Vi skal også have de formelle ting på plads, og derfor skal de 165 million kroner, som aftalen indeholdt, ud at virke. Det kræver et aktstykke, og det blev tiltrådt af Folketingets Finansudvalg den 14. maj, altså torsdag i sidste uge. Midlerne udmøntes på bloktilskudsaktstykket til sommer, men de kan allerede nu gøre brug af midlerne forlods ude i de enkelte kommuner. Så var det også en del af aftalen, at Sundhedsstyrelsen skal udarbejde klare retningslinjer for personale, beboere og pårørende, og disse kom på plads tirsdag den 12. maj. Det vil sige, at der er arbejdet på højtryk i ministerier og styrelser for at få aftalen ud at virke.
Kommentar:  Tak. Jeg håber jo så bare, at ministeren til trods for den her uenighed vil anerkende – så kan vi diskutere tallene bagefter over en kop kaffe – at der har aldrig nogen sinde været flere udlændinge, end der er nu, som er kommet for at uddanne sig eller få et arbejde i Danmark. Der har aldrig været flere i Danmark, end der er nu ifølge de nyeste tal, vi har til rådighed. Danmark har aldrig været mere tilgængeligt, end Danmark er i dag, og det synes jeg at ministeren skal have med, når ministeren blandt andet til Berlingske Tidende siger, at det er 10 års forkert politik, som har gjort, at Danmark er et lukket land. Det synes jeg er en ganske grov form for overdrivelse, som ministeren giver udtryk for, og det er derfor, jeg har ønsket den her præcisering i dag. Men jeg vil trods alt gerne takke for svaret.

Svar:  Nu synes jeg, man skal passe på med »aldrig nogen sinde«, for det kan være, at der i 1800-tallet har været mere udenlandsk arbejdskraft i Danmark, end vi har i dag, og derfor ville jeg passe på med de der store generaliseringer. Men jeg noterer mig, at under den tidligere borgerlige regering kom der mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark – også flere studerende – i forhold til i 2001; det vil jeg anerkende, og det har jeg sagt hele tiden i mine svar. Men jeg har samtidig understreget, at vi har et problem med at få investeringer til Danmark, og når vi spørger, hvad udfordringen blandt andet er, og spørger udenlandske virksomheder, så er et af de parametre, der dukker op, at Danmark er et svært land at komme til. Så handler det selvfølgelig også, som ordførerens næste spørgsmål kommer til at handle om, om Danmarks omdømme og Danmarks image ude i verden. Hvis Danmark virker lukket, er det heller ikke specielt attraktivt at komme hertil.
Kommentar:  Nu er det jo ikke sådan, på trods af at det er hyggeligt at stå her med herre Benny Engelbrecht om onsdagen, at der vil være forslag fra regeringen om nye reformtiltag, der vil blive afsløret sådan lidt tilfældigt under et onsdagsspørgsmål. Det tror jeg godt vi kan afsløre allerede her. Jeg tror også, det er svært at forestille sig, at den ambition, regeringen har, om at øge beskæftigelsen med 55.000-60.000, skulle indfries ved et enkelt forslag. Så meget vil jeg dog godt allerede nu afsløre. Det har jeg svært ved at forestille mig. Der skal være tale om en palet af forskellige forslag. Det er rigtigt, at tilbagetrækning er noget af det, der kan have en effekt, men der er jo også andre ting, der kan have en effekt.

Svar:  Det er fuldstændig evident, og det fremgår jo klart og tydeligt, at man godt nok skal hæve pensionsalderen meget, hvis man skal op og have de 55.000-60.000 i arbejdsudbud. Men så lad os gøre et tankeeksperiment: Lad os sige, at regeringen hæver pensionsalderen med 2 år. Så er der jo stadig væk et ret stort arbejdsudbud tilbage, som skal indfries, for at man kan nå op på de 55.000-60.000 inden år 2025. Hvad kunne det være?
Kommentar:  Tak. Det, der især kan undre mig i den her sag, er, at hvis vi bare går 2 år tilbage, var der rigtig mange fra regeringspartierne, som blandt andet i vores lokale medier råbte højt om det her problem. Jeg kan blandt andet nævne, at herre Troels Ravn fra Socialdemokratiet havde et læserbrev i den lokale ugeavis tilbage i december måned 2010, hvor han simpelt hen skrev, at den borgerlige regering havde tørret opgaverne med forurenede grunde i Danmark af på regionerne, men at regionerne ikke havde en kinamands chance for at gøre noget effektivt ved problemerne. Det er egentlig det, jeg godt vil spørge til, nemlig om ministeren synes, at man nu er i en ny situation, fordi man har en ny regering. Eller burde man ikke gøre det her projekt færdigt?

Svar:  Jeg mener ikke, at det er en fair fremstilling af regionernes kompetence. Regionerne er dem, der nu sidder med opgaven. De har udviklet store færdigheder på det her område. Det er dem, der løbende skal vurdere, hvordan de 400 million kroner bliver brugt bedst. Nogle steder er det bedst at bruge dem på oprensning, nogle steder er det bedst at bruge dem på overvågning og monitorering og til at sikre, at forureningen ikke løber ud, fordi det simpelt hen er voldsomt dyrt og kan være en miljømæssig ulempe at begynde at rense den op. Sådan er det så svært og sørgeligt med de jordforureninger, vi har i Danmark, at hvis vi skulle rense alle sammen op, ville det koste os 14-15 milliard kr, og jeg er ikke sikker på, at vi ville få samfundsøkonomisk mest ud af at sige, at vi skulle bruge alle de penge. Derfor bliver vi nødt til at prioritere, og der bliver brugt – i en krisetid – 400 million kroner på at oprense jordforurening. Det synes jeg er mange penge, og jeg stoler på, at regionerne har kompetencen til at fordele dem rigtigt.
Kommentar:  Jeg er egentlig overrasket over, at Dansk Folkeparti, som meget ofte tager ofrenes parti, ikke bare slår til her og siger: Jamen selvfølgelig er det her så vigtigt, at det skal vi da sikre. Men jeg håber alligevel, at vi kan finde ud af at lave en eller anden form for beretning om det her og få det undersøgt dybere. Jeg vil også gerne høre nærmere om forslaget om bistandsadvokaterne, altså hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til det.

Svar:  Jeg synes, at det med bistandsadvokater er rigtig interessant. Jeg kan forstå, at i de sager, hvor der har været bistandsadvokater, har sagsforløbet fået et andet udfald, end det normalt gør. Og vi kan jo sige, at hvis man er voldtægtsoffer og sidder i en retssal, så er det en anklager, der ligesom repræsenterer en, men anklagerne kender jo ikke nødvendigvis en. Man har fået lov til at give en forklaring og så videre Bistandsadvokaten er der så for at hjælpe en igennem det hele, men har ikke muligheden for ligesom at højne voldtægtsofferets troværdighed og så videre Jeg synes, at det er en interessant tanke. Jeg vil igen sige, at jeg ikke ved nok om det, men jeg synes, det er interessant, og jeg vil meget gerne være med til at se på, om det er en mulighed, og om det er en vej, vi skal gå.
Kommentar:  Nu skal kommissionen have tid til at gøre sit arbejde. Den tidligere regering med spørgerens parti i spidsen har jo nedsat kommissionen, og jeg går ud fra, at man ønskede, at det skulle være et grundigt arbejde, hvilket der er god grund til at det skal være. For hvis man lader være med at gøre noget, lader være med at omstille afgifterne, i takt med at man omstiller transportsektoren, er det jo et svimlende milliardbeløb, vi kommer til at mangle. Det har den tidligere regering også selv påpeget, og derfor nedsatte man jo kommissionen til at finde ud af, hvad man så skulle gøre. Det arbejder de med nu, og jeg håber, at vi kan finde hinanden i en bred aftale. Venstre har jo committed sig, som det hedder, tilsluttet sig målsætninger for den grønne omstilling, og transportsektoren bliver nøglen til det. Så det håber jeg Venstre er klar til.

Svar:  Det gav jo bare ikke meget svar på, hvornår ministeren så forventer der er klarhed over registreringsafgifterne for 2021. Jeg mener ikke, at vi kan vente helt til efteråret, november, december, med at få klarhed over registreringsafgifterne. Men det kan jo være, at det er, fordi ministeren er af samme opfattelse som Det Radikale Venstre, som mener, at der er blevet givet en garanti med den nuværende finanslov om, at man sådan set ikke vil hæve registreringsafgifterne i 2021, men fortsætte med det, man har nu. Er ministeren enig i den opfattelse?
Kommentar:  Tak. Jamen som jeg også markerede i min ordførertale, er formålet med det her lovforslag jo netop at få forenklet og samlet lovgivningen, i stedet for som hidtil, hvor den har været spredt i mange forskellige love. Så det handler mere om at få kigget på lovstrukturer end at tage stilling til en masse forskellige dyrevelfærdsmæssige standpunkter. Og der er lige blevet nævnt et her, og man kan også kigge på andre. Vi har også tidligere haft debatten omkring elefanter for eksempel, hvor det er blevet sat på plads. Så der er nogle få ting omkring det, men formålet er mere den lovgivningsmæssige forenkling af det. Så man kan sige, at i forhold til andre dyrevelfærdsmæssige spørgsmål, som spørgeren er inde på, er det sådan set ikke lige præcis i det her lovforslag, at man skal tage så meget højde for det.

Svar:  Nej, men så er der jo lagt op til en umådelig kedelig lovbehandling, hvis ikke den må have noget indhold ud over at være en skriveøvelse. Jeg synes jo, at hvis man ser på, hvad der er sket af, hvad skal man sige, udvikling inden for landbruget siden 1991, siden den sidste større lovændring, så burde det give anledning til, at man ændrede på noget. Når vi står i en situation, hvor der hvert år er 9 millioner smågrise, der dør, og en af årsagerne er, at kuldstørrelsen er blevet øget fra knap 12 til 18 siden den sidste store lovændring, kan ordføreren så ikke se, at der godt kunne være forhold i produktionen, som gav anledning til, at man burde ændre på noget lovgivning?
Kommentar:  Det er korrekt, at der ligger en invitation fra ministeren til en drøftelse, men datoen bliver ændret hele tiden, synes jeg, fra ministerens side. Det er så en anden debat. Men jeg synes ikke, jeg fik et svar på det, jeg egentlig spurgte om. Det spørgsmål, som jeg egentlig godt kunne tænke mig at stille – så må jeg stille det lidt mere konkret – er: Kan ministeren bekræfte, at man i den proces, som regeringen er i lige nu på ligestillingsområdet, ikke har udelukket kvoter i bestyrelser?

Svar:  Som jeg sagde, er det virkelig begrænset, hvor meget der kan komme på en uge. Altså, det, som jeg også sagde på samrådet, og som jeg har sagt rigtig mange andre gange, er, at vi kigger på de forskellige modeller, der nu er. Vi vurderer. Vi går i dialog. Og så tager vi en beslutning. Og som jeg også har sagt hele vejen: Det gør vi allerallersenest til efteråret.
Kommentar:  Jeg synes, det er afgørende – også selv om jeg måske ikke kommer direkte ind på det konkrete her – i de forhandlinger, vi står med lige nu, hvor vi står over for en kommissionsundersøgelse af skandalerne i SKAT, at sikre, at kulturen fra ledelsesmæssig side og fra politisk side, når vi fortæller, at nu skal den her kommission til at arbejde, er sådan, at vi får sagt til folk: Nu lægger vi os fladt ned, vi lader os undersøge, fordi vores ledelse og vores politiske ledelse vil det her af det gode. Så det, der kommer frem om fejl og mangler, vil vi lære af. Jeg kunne rigtig godt tænke mig at byde ministeren op til, at det er den fortælling, der vil blive fortalt, så det ikke kommer til at hindre det fremadrettede arbejde, at vi nu begynder at undersøge bagud.

Svar:  Det er jeg ganske enig i. Altså, jeg tror, at det, der også var konflikten her i det konkrete tilfælde – og det vil være en faglig konflikt, der altid er der – hvor man havde besluttet sig for at digitalisere inddrivelsen, var, at der var nogle af dem, der ikke var en del af det digitale, der ikke ønskede, at man skulle gå den vej, men ønskede, at man skulle køre videre med pantefogederne. Det er jo fair nok, og det er så en faglig uenighed. De faglige uenigheder skal der være plads til, men det må også være sådan, at når nogle politikere har besluttet noget, retter man ind på embedsmandsplan, både som fagdirektør og som medarbejder. Ellers får vi i hvert fald ikke et velfungerende skattevæsen. Men der skal være mulighed for, at man kan sige, hvad man mener, i en organisation som SKAT, og det er der.
Kommentar:  Der stemmes om ændringsforslag nummer 1 af et mindretal, Dansk Folkeparti, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 24 (DF og 1 (LA)(ved en fejl)), imod stemte 81 (S, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1-9, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Der stemmes om udvalgets indstilling, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. Udvalgets indstilling er enstemmigt vedtaget med 96 stemmer. [For stemte 96 (S, DF, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0].

Svar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går til afstemning om de fremsatte forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 44 af Pernille Bendixen (DF), Carl Holst (V), Laura Lindahl (LA) og Orla Østerby (KF), og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 53 (DF, V, LA og KF), imod stemte 47( S, EL, ALT, RV og SF), hverken for ingen stemte 0. Forslag til vedtagelse nummer V 44 er vedtaget. Herefter er forslag til vedtagelse nummer V 43 af Pernille Skipper (EL), Pernille Rosenkrantz-Theil (S), Marianne Jelved (RV), Torsten Gejl (ALT) og Trine Torp (SF) bortfaldet. Hermed er forespørgslen afsluttet.
Kommentar:  Der er heller ikke her stillet ændringsforslag, og der er ingen, der beder om ordet, så vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 57 (V, DF, KF og LA), imod stemte: 1 (EL), hverken for eller imod stemte: 44 (S, SF og RV). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.