kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg tror, jeg meget direkte af hensyn til den fortsatte dialog og det fortsatte samarbejde vil bede statsministeren om at beskrive, hvor det var, jeg talte usandt i det, jeg sagde før, for det er ikke en fair måde at diskutere på. Regeringen lægger op til et omprioriteringsbidrag. Vi kan godt lade, som om det bare er et omprioriteringsbidrag, men det er minusvækst. Det er at flytte penge fra landets kommuner – potentielt folkeskole, daginstitutioner, ældrepleje, handicapområde – til andre formål. At vi så er nogle i Folketinget, der har fået Venstre, vel ret tvungent, til at stemme for et forslag til vedtagelse, der sikrer, at pengene føres tilbage, er jo ikke Venstres bedrift. Mig bekendt var det ikke Venstre, der foreslog det forslag til vedtagelse. Mig bekendt er det andre partier i Folketinget, der har drevet den proces. Det, jeg beder statsministeren forholde sig til, er jo en status, efter at der nu snart er gået et år, hvor vi har lav vækst, hvor det ikke for alvor er lykkedes at flytte folk fra offentlig forsørgelse til et aktivt liv på arbejdsmarkedet, hvor der ikke er sket en straksopbremsning på asylområdet, og hvor regeringen, så vidt jeg kan se, ikke lægger op til, heller ikke fremadrettet, for alvor at prioritere vores velfærd.

Svar:  Hvor der blev talt fejlagtigt? Det blev der, da fru Mette Frederiksen sagde – det er så efter min hukommelse, men jeg tror, det holder, hvis man slår efter – at jeg er den eneste statsministerkandidat, der går ind for minusvækst. Altså, det er decideret ukorrekt. Jeg går ikke ind for minusvækst. Jeg – går – ikke – ind – for – minusvækst . Jeg går sådan set ind for, at vi skal have mere vækst i det her samfund. Jeg er i øvrigt enig i, at den er for lav Det er sådan set også derfor, vi har taget en række erhvervspolitiske initiativer. Vi gjorde det i forbindelse med finansloven, vi lempede NO x -afgiften til en femtedel for at skabe mulighed for, at vores producerende erhverv kunne blive konkurrencedygtige. Vi er i gang med at tage hul på arveafgifterne. Vi fjernede nogle af de afgifter, den tidligere regering havde indført og belastet os med, reklameafgifter og andet. Vi lavede målrettede skattelettelser til erhvervslivet på 4 milliard kroner Vi har lavet en boligjobordning for at sikre, at håndværksfagene også har noget at rive i, også derude, hvor der er lidt længere mellem husene. Vi har flyttet 4.000 statslige arbejdspladser for at sikre, at der kommer mere liv i hele Danmark. De fleste har vi så øjensynligt haft Socialdemokratiets opbakning til, indtil man skulle stemme hernede i salen om de sidste. Hvad angår DIIS, svigtede modet. Aarhus er ikke godt nok, den intellektuelle kapacitet rækker åbenbart ikke til, at man kan have et forskningsinstitut der. Jeg forstår det simpelt hen ikke. Vi er i gang med at lave en stribe ting, men hvis vi skal have en politisk diskussion, er vi jo nødt til tage afsæt i, at man har en reel beskrivelse af hinandens intentioner. Og jeg har ingen intention om minusvækst i den offentlige sektor.
Kommentar:  Jeg går ikke ind i konkrete forhold her i Folketingssalen. Det, spørgeren spørger mig om, er, om vi kan sikre, at vi har en effektiv efterretningstjeneste i forhold til Europol. Vi vil gøre alt, hvad vi kan, fra regeringens side i kampen mod terror, når det handler om at sikre, at vi har en effektiv efterretningstjeneste. Europol er primært et samarbejde for det åbne politi. Det er væsentligt på en række områder, selvfølgelig først og fremmest der, hvor der er tale om grænseoverskridende kriminalitet. Men der er altså noget fejlagtigt i spørgerens præmis, for vi kan heldigvis også have en effektiv efterretningstjeneste ved siden af det traditionelle Europol-samarbejde, fordi vores efterretningstjenester arbejder sammen et andet sted.

Svar:  Vil ministeren så mene, at det ikke er på grund af Europol-samarbejdet, at Frankrig kan få arresteret folk i deres terrorsag i Bulgarien via det bulgarske politi? Er det ikke Europol-samarbejdet, der gør dette? Kan ministeren oplyse mig om det?
Kommentar:  Spørgsmålet lyder: Hvad vurderer ministeren det samfundsøkonomiske tab vil være, hvis målsætningen – som vi så tager som forudsætning for det her spørgsmål, og som regeringen bakker op – om, at 85 procent af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2010 og mindst 95 procent i 2015, ikke nås?

Svar:  I forbindelse med drøftelserne om velfærdsaftalen i 2006 blev det vurderet, at opnåelsen af målsætningen på sigt vil øge beskæftigelsen med omkring 15.000 personer i 2040. Det kan isoleret set øge BNP med ½ procent Derudover vil der være en positiv effekt på produktiviteten. Men det er for så vidt en lidt abstrakt diskussion. Vores fælles udgangspunkt er jo, at vi skal nå de mål, vi har stillet op for 2015, og som vi også i velfærdsreformen fra 2006 aftalte finansiering til. Vi har i fællesskab gennemført en række initiativer, der skal bidrage til at nå målene, blandt andet dem, jeg omtalte før, nemlig oprettelsen af 5.000 praktikpladser, en markant styrkelse af erhvervsuddannelserne, en særlig indsats for de 15-17-årige for at få dem i uddannelse og i job, og frem til 2008 har jobmulighederne været ekstraordinært gode, og en del unge har valgt at arbejde frem for at studere, og nu kan vi se, at flere søger ind på uddannelserne, og det er positivt, at de vælger at påbegynde en uddannelse. Dertil kommer så en række unge, som også får en videregående uddannelse uden at have en formel ungdomsuddannelse. De samlede gevinster er svære at opgøre, men det er jo sådan set heller ikke det afgørende. Det afgørende er, at de unge mennesker får sig en uddannelse, som er med til at skabe gode jobmuligheder, og som sagt er det vores udgangspunkt, at målene nås.
Kommentar:  I ni ud af ti anbringelsessager har der været en underretning på barnet, og det siger noget om, hvor vigtige underretninger er for at få fat på de børn, der mistrives. Og jeg tror alle, der sidder i børn og unge-udvalgene derude, og som har at gøre med de anbringelsessager, vil nikke genkende til, at de børn, der udsættes for de sværeste omsorgssvigt, bliver udsat for uhyrligheder: Børn, der bliver sat på varme kogeplader; børn, der bliver brændt med cigaretskodder; forældre, der er så fulde, at de ikke kan sørge for, at børnene får mad at spise, fordi det er mængden af øl i køleskabet, der optager dem. Det er så vigtigt, at vi som samfund får grebet alle de børn, og der  er  underretninger fuldstændig afgørende. Og derfor  er  det positivt, at vi ser flere underretninger i de her år.

Svar:  Jeg vil så prøve på en anden måde: Mener ministeren ikke, at det på et tidspunkt kunne være oplagt at kigge på, om der er ting, der kan gøres bedre? Nu ved jeg jo, at ministeren selv har tre børn, ligesom jeg selv har, og jeg kan godt forstå, hvad det er, forældre føler, hvis de pludselig bliver bedt om at forklare, at de ikke har gjort noget ondt imod deres børn, og at de ar også kan sidde der i måske resten af livet. Kunne vi ikke gøre noget bedre, så det antal forældre, som rent ud sagt bliver indkaldt til møde, bliver mindre?
Kommentar:  Så er det jo godt, at der ikke er nogen, der vil lovgive ud fra enkeltsager, men kan forholde sig til den stigning, der helt generelt er sket, og som ikke har noget med en enkeltsag at gøre. Det er jo altså baseret på en række sager. Det, jeg gerne vil høre ordføreren om i sidste runde, er: Er det helt utænkeligt, at Socialdemokraterne vil være med til at kigge på straffene for den her form for kriminalitet, altså for eksempel vold?

Svar:  Jamen selvfølgelig er der sket en stigning, for det har jo været den politiske intention, fordi samfundstjeneste virker, så vi får flere ud af kriminalitet. Og jeg må også sige, at samfundstjeneste som alternativ til en betinget fængselsstraf, hvor man altså ikke var kommet i fængsel, da må være at foretrække. Jeg vil da hellere have, at man er i samfundstjeneste, end at man går i et kriminelt miljø og altså ikke sidder i fængsel, og det er det, der ville have været gældende i hovedparten af de her tilfælde. Det var det, DF's ordfører ikke ville svare på før. Men som jeg sagde lige før, er vi da interesseret i at se på det, hvis loven ikke bruges efter hensigten, for så er det da en fejl. Men justitsministeren har jo netop givet udtryk for, at han ønsker at undersøge det nærmere, og at Rigsadvokaten skal se på det. For det er da klart, at når vi vedtager lovgivning i Folketinget, skal den lovgivning da bruges efter hensigten.
Kommentar:  Mange tak. Jeg kan i hvert fald godt svare klart på det spørgsmål: Nej, der bliver ikke investeret nok i klimatilpasning i kommunerne. Er det dyrt? Ja, det er voldsomt dyrt. For vi kommer til at betale for oprydningen, og vi kommer til at betale for ødelagte hjem – folk, der skal stå og grave deres ejendomme ud af deres kældre, der er smadret, og folk, som ikke kan blive forsikrede, fordi de bor i områder, hvor deres bolig er i løbende risiko for at blive oversvømmet. Og er det billigere at forebygge end at rydde op? Ja, det er det. Så selvfølgelig skal vi have kommunerne i gang med den her opgave, og det er da langt bedre at betale en lille del på sin vandregning i fællesskab, kollektivt, til at kommunen faktisk sørger for, at vandet kommer de rigtige steder hen – at det for eksempel kan blive samlet op i et naturområde, hvor man kan lave en sø, sådan som man har gjort på Fyn og i Frederikssund, eller at man kan lave en stor legeplads, hvor man kan have en tilpasningsplan samtidig, hvor børnene ikke engang opdager, at det faktisk er et oversvømmelsesanlæg, de løber rundt og skater eller leger i. Det kan man nemlig gøre, fordi kommunerne kan gå ud sammen med forsyningsselskaberne og lave bedre løsninger end at grave større kloakker og få det hele ned under jorden. Men det går jo i stå, når vi ikke har de rigtige finansieringsmekanismer, og derfor synes vi fra Radikales side, at et skridt, der ikke kan være nogen tvivl om, skal tages, er det, som Enhedslisten foreslår i dag, nemlig at give mulighed for 100 procent medfinansiering, sådan så det her kan komme i gang. Og det er jo ikke sådan, at der ikke er en bremse på det her. Der er jo et forsyningssekretariat, som giver tilladelser, og som jeg faktisk tror er for restriktivt i øjeblikket i forhold til at få gang i de her ting. Jeg glæder mig over, at ministeren siger, at han tager det her område alvorligt. Vi har jo siddet flere år og ventet på, at der skulle ske noget – der skete ikke noget under den tidligere regering – så fra Radikales side kommer vi til at banke på ministerens dør løbende for at sikre, at det her ikke bliver noget, vi bare snakker om, og det så kan være, vi en dag gør noget, for de her klimaforandringer sker nu, og det er  nu , vi er i risiko for at få ødelagt meget store værdier i Danmark, hvis ikke vi går ind og sikrer os bedre og sørger for, at kommunerne sammen med forsyningsselskaberne prioriterer den her opgave. Så vi kan godt støtte det her beslutningsforslag.

Svar:  Nu kom jeg så lige i tanker om, hvad det var, jeg ville have sagt til fru Ida Auken, og så kan jeg jo spørge den anden vej: Synes fru Ida Auken, det er rimeligt, at man sender regningen til vandforbrugerne uden nogen øvre grænse i øvrigt for, hvor meget sådan en regning kan ende med at blive på, fordi der ikke er nogen øvre grænse for, hvor meget man kan investere i klimaet?
Kommentar:  Det gør altid indtryk, når aktører og interessenter har kritikpunkter i forhold til den politik, man gerne vil følge. Og det er da naturligvis noget, vi lytter til, og vi lytter også meget nøje til det. Det, man samtidig må sige, er jo, at vi også har meget, meget høje ambitioner i forhold til at forbedre arbejdsmiljøet. Vi har meget, meget høje ambitioner i forhold til vores ønske om at nedbringe sygefraværet, både i den private, men i særdeleshed i den offentlige sektor. Og vi ved, der kan gøres meget, meget mere. Vi tror, at der skal nogle ekstra instrumenter til for at få både offentlige arbejdsgivere og private arbejdsgivere til at investere i et bedre arbejdsmiljø, og det har de nu et klart incitament til.

Svar:  Men i forhold til den her konkrete sag, må det jo betyde, at ministeren ikke tror på regionsrådsformanden for Region Midtjylland, der siger, at de sådan set hele tiden arbejder for at sikre et godt arbejdsmiljø. Og det gør de ikke, fordi det handler om økonomi, det gør de, fordi de ønsker at sikre en attraktiv arbejdsplads. Så det her forslag gør ingen forskel i forhold til at forbedre arbejdsmiljøet. Gør det ikke indtryk på ministeren?
Kommentar:  Tak for det. Det er jo glædeligt, hvis det forslag er taget tilbage. Så burde det jo være fejet af bordet, og så kan man følge op derfra og sige, at der i øjeblikket også pågår en diskussion om – det er også det, ministeren lige har forklaret på et samråd – at prøve at bevare eller i hvert fald i øjeblikket undersøge muligheden for at bevare en vis population, altså et vist antal avlsdyr. Det er foreløbig for at bevare arvemassen, og så kan vi sige, at muligheden for det måske kan stå åben engang i fremtiden. Er det noget, Socialdemokratiet ønsker, altså at der sådan på længere sigt igen skal opbygges en minkproduktion? Det er jo ikke noget, man kan gøre fra den ene dag til den anden. Det vil jo komme til at tage mange år. Men er det holdningen, at det egentlig skal være springbrættet og afsættet til igen at komme i gang, selv om det ville være umådelig hårdt?

Svar:  Jamen der er ingen tvivl om, at det også på det her område er sådan, at vi i regeringen læner os op ad sundhedsmyndighedernes, Statens Serum Instituts, vurderinger. Og nu har vi fået en vurdering, der tilsiger, at der kan bevares noget genetisk materiale, altså et begrænset antal levende mink i Danmark, for på et tidspunkt at kunne sætte mink i verden, når man igen kan gøre det. Det afhænger jo af, hvordan coronaen udvikler sig, hvornår det igen måtte være muligt. Det er jo også der, vi vil lytte til sundhedsmyndighederne. Men muligheden er til stede, og det støtter regeringen.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nummer 2 af et mindretal (SF), tiltrådt af et mindretal (EL og ALT). Afstemningen er slut. For stemte 18 (EL, ALT og SF), imod stemte 83 (S, DF, V, LA, RV og KF), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er forkastet. Herefter betragter jeg ændringsforslag nummer 4, stillet og tiltrådt af de samme mindretal, som forkastet. Det er forkastet. Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 3, 5 og 6, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  Jamen det var da et glædelig svar. Det kommer som lidt af en overraskelse for mig, for jeg kan da i hvert fald sige, at i den nordjyske presse – og det er TV Nords gengivelse – oplyser man, at Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, som ministeren jo kender, har vurderet, at fordoblingen af tog kommer til at betyde, at Thistedvej i dagtimerne vil være lukket for biltrafik i 24 minutter hver time. Jeg er nødt til at spørge, om det, som Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen oplyser, ikke er korrekt. I den forbindelse synes jeg, at det, hvis det er korrekt, og det glæder jeg mig da til at få afklaret, er væsentligt lige at påpege, at der som sagt hver eneste dag kører 13.000 biler på den her vej. Det er en af de vigtigste indfaldsveje i Nørresundbyområdet. Skal man ud af Aalborg, er det den vej, og hvis man skal til Aabybro, Blokhus, Løkken, Fjerritslev, Thisted og så videre og så videre, er det den vej. Og jeg må sige, at hvis det her skulle stå til troende, altså det, som Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen åbenbart oplyser, nemlig at bommene er nede 24 minutter hver time, bliver det en fuldstændig kaotisk trafiksituation i Nørresundby. Jeg kan forstå, at ministeren har nogle andre tal end dem, der er oplyst pressen fra Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, men hvis nu ministerens tal ikke holder, hvis der virkelig sker det, at man kommer til at holde foran de her bomme i op til 24 minutter hver time, hvad agter ministeren så i givet fald at foretage sig? Jeg kan kun se en løsning på det problem, og det er jo en underkørsel til bilerne, en viadukt eller noget i den retning.

Svar:  Som sagt er forventningen, at der i udgangspunktet kommer til at være otte tog i timen. Det har tidligere kunnet afvikles inden for disse 10 minutters lukketid. Det er selvfølgelig også forventningen, at det vil man kunne gøre fremover, altså 10 minutter hver time. Men det er faktisk ikke givet, at strækningen skal betjenes med otte tog, skal jeg sige. Jeg har skrevet til Region Nordjylland for at koordinere betjeningen af Aalborg Lufthavn og afventer i talende stund Region Nordjyllands tilbagemelding på det. Det er nemlig muligt, at man vil – biltrafikken taget i betragtning – overveje at have en mindre intensiv togbetjening af Aalborg Lufthavn med regionaltog.
Kommentar:  Det er et udmærket spørgsmål. Svaret er jo, at den nuværende ordning ikke har fungeret i specielt lang tid. Vi vil nok kunne se noget mere, når vi kommer hen til juli måned, hvor man desværre så har valgt at afskaffe den nuværende ordning. Men vi har jo kunnet se, at i takt med at vi har udvidet ordningerne førhen, vi har gjort det mere økonomisk attraktivt at benytte sig af ordningerne for den enkelte udlænding, er der flere og flere, der har benyttet sig af ordningen. Man kan selvfølgelig glæde sig over, at Dansk Folkeparti nåede at få indført nogle af de ting, for man går trods alt ikke ind og ruller det hele tilbage. Men vi kan for eksempel se på Dansk Flygtningehjælps hjemmeside, at der i 2011, hvor vi i lovgivningen også indførte de sunde økonomiske incitamenter, som Socialdemokraterne og regeringen nu ønsker at rulle tilbage, faktisk har været en stigning. Blandt andet skriver man, at noget af baggrunden for stigningen er, at de kommunale medarbejdere har fået et større kendskab til ordningen. Jeg tror på, at i takt med at vi har udvidet de økonomiske incitamenter for den enkelte udlænding og også for den enkelte kommune, siger det sig selv, at de kommunale medarbejdere er nødt til at vide noget om ordningen.

Svar:  Jeg synes ikke, at ordføreren er særlig præcis. Jeg kan godt følge med i, at der kan være en vis forsinkelse, i forhold til hvornår en lov er blevet indført og hvornår den begynder at virke. Det er åbenbart ikke sendt ud til alle, men jeg har i hvert fald her et stykke papir, hvor der står, at tallet – jeg skal lige tage mine briller på, det er meget småt på sådan en telefon her – for så vidt angår januar i 2011 er 37 personer, i 2012 er det 34 personer, i februar 2011, altså før loven blev indført, var det 52, og i februar 2012 var det 20 personer. Det er jo væsentligt færre end før, den her lovgivning blev indført. Mener ordføreren så, at det er et godt argument for, at den her lovgivning virkelig virker?
Kommentar:  Mange tak. Uranarbejdsgruppen lavede en rapport i 2013, hvor konklusionen var, at man mellem Grønland og Danmark var enige om at være uenige. Og den uenighed bestod i, at ordføreren som formand for Naalakkersuisut på daværende tidspunkt var uenig i, at det er Danmark, der har ansvaret i forhold til det udenrigspolitiske, det sikkerhedspolitiske og i forhold til forsvarspolitikken på det her område. Det lyder, som om ordføreren har en anden holdning, så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren uddybe.

Svar:  Jeg har ikke en anden holdning. Min holdning har altid været meget klar i forhold til den grønlandske befolkning og den grønlandske myndighed, hvad angår råstofområdet: Det er et rent grønlandsk anliggende. Grønland har den lovgivende og udøvende magt på råstofområdet. Men jeg er enig i, at vi lever i et kongerige, hvor vi ikke har sikkerhedspolitikken ovre på vores side. Og uanset om jeg kan lide det eller ej, er det sådan, at i rigsfællesskabet har man en fælles forpligtelse til at sikre, at vi følger de internationale bestemmelser, vi alle sammen er underlagt, indtil andet er bestemt. Og derfor er jeg også fuldstændig enig i det, der står i lovforslaget, altså at vi skal finde fælles fodslag, der til enhver tid tilgodeser de kompetencer, som vores lande hver især repræsenterer og skal efterleve. Jeg har været uenig i definitionen af, hvad der er sikkerhedsmæssige aspekter i forhold til råstofferne i sig selv – hvilke råstoffer der har noget med udenrigspolitik eller sikkerhedspolitik at gøre.
Kommentar:  Tak for det. Ordføreren udtrykte sin bekymring og sagde et eller andet om, hvor mange bygninger der nu bliver affredet i forløbet her. Jeg går ud fra, at ordføreren og jeg er enige om – jeg er i hvert fald meget enig med mit eget parti, Venstre, om det – at det her ikke skal resultere i affredninger. Det, der er meningen med den gennemgang her, er, at vi skal sikre eller genoprette de fredningsværdier, som er i de her huse. Så målet er altså ikke en affredning. Det vil jeg meget gerne have et svar på af ordføreren.

Svar:  Fru Britta Schall Holberg rubricerede jo lige nøjagtig den del af min ordførertale under mine bekymringer. Så jeg kan sige, at det er min bekymring, at man må sige, at gennemgangen på grund af de mange år, der er gået siden en total gennemgang, måske kan vise gruopvækkende eksempler på, at noget tidligere bevaringsværdigt og fredningsværdigt er væk. Jeg og Socialdemokraterne har det håb, at gennemgangen vil vise, at tilstanden er rigtig god derude. Det her er en bevaringslov og ikke en affredningslov, og gennemgangen er med udgangspunkt i, at vi skal bevare, hvad bevares skal. Så jeg kan ikke udtrykke det tydeligere, end at mit ønske skal være, at det er en ubegrundet bekymring, jeg har. Men jeg har hørt nogen tale om, at de frygter, at der kan være mange affredninger på vej. Og jeg må allerede for nærværende blot sige til kulturministeren, at jeg rigtig gerne vil have, at kulturministeren retter en henvendelse til Kulturarvsstyrelsen og får Kulturarvsstyrelsen til at foretage et skøn eller udtrykke en forventning om, hvor mange affredninger de vil tro at de 9.000 gennemgange vil resultere i.
Kommentar:  Jamen altså de krav, der gælder i forhold til rengøring på daginstitutioner og skoler i hele landet, sikrer, at det er sikkert at sende børn i daginstitution og skole. Der er ikke særskilte og andre rengøringskrav i Nordjylland. Der er nogle andre retningslinjer, der gør sig gældende, og det kommer der givet en regning på – det skal der være en forhandling om. Men hvad angår de retningslinjer, der er for rengøring, er det faktisk de samme, der gælder i hele landet. Og det er afgørende, at de regler bliver overholdt, det giver sig selv, ellers er det jo ikke meningsfuldt. Derfor er det også utrolig vigtigt for mig, at der faktisk bliver fulgt op de steder, hvor det ikke er tilfældet. Derfor er det vigtigt, at de konkrete eksempler kommer på bordet, sådan at vi kan tage fat om det. For nogle af de steder, vi har haft fat i, har det vist sig, at det så var en områdeleder, der ikke helt havde forstået, hvordan pengene skulle bruges. Efterfølgende er det problem så blevet løst. Så mange gange er det noget lavpraktisk, hvor vi skal give det et skub. Det bidrager vi rigtig gerne til, så bare kom med de konkrete tilfælde, så går vi videre med det.

Svar:  Ja, for smittespredningen er jo også slem nu. Det giver da bestemt også mening med rengøring nu, og heldigvis bruger institutionerne faktisk rigtig meget tid på at rengøre lige nu og forebygge smittespredning. Problemet er, at der ikke er kommet en melding fra regeringen om, at man vil dække de udgifter. Det har man bare skrevet at man vil tage på et senere tidspunkt. Så ender kommunerne Køge, Holbæk, Syddjurs, Norddjurs og Nyborg med selv at stå med den regning for alt det ekstra rengøring, de laver lige nu, eller kommer regeringen til at sige, at det vil de selvfølgelig dække, for der er brug for forebyggende tiltag nu, ligesom der var i foråret?