Kommentar:  Jeg vil ikke finde mig i, at ministeren siger, at jeg ikke har læst forslaget og ikke ved, hvad en clearingcentral er. Det synes jeg simpelt hen er under lavmålet. Jeg har fuldt ud tjek på, hvad det her går ud på, og jeg ramte direkte ned i det, der var sagens kerne, nemlig at man ønsker at udvide muligheden for at have placeret cleringcentraler i lande, der er uden for EU, og i lande, der er uden for aftaler med EU. Vi skal nu til at spørge, hvad det er for nogle fantasifulde lande, det skulle dreje sig om. Det, vi har spurgt til flere gange og ikke har fået noget svar på, er: Hvor er samfundets fordel ved, at man udvider muligheden for at kunne lave clearing de mest mærkværdige steder? Hvor er garantien for, at vi ikke kommer til at betale en pris? Det har vi jo set at vi nu kommer til. Så ved jeg godt, at ministeren siger, at det bliver en rigtig god forretning for staten. Det vender vi tilbage til. Indtil videre er det en rigtig dårlig forretning for staten, fordi vi har proppet milliarder i nødlidende banker, og vi har gjort det fantastiske, som ikke ret mange debatterer – og det indrømmer jeg ligger uden for det her lovforslag, men det er godt at have med, når debatten breder sig lidt – at vi har sagt til bankdirektører, at de kan låne til næsten ingenting, næsten 0 kroner, nede i EU's centralbank eller i Nationalbanken, og så kan de købe statsobligationer, danske statsobligationer eller andre statsobligationer, fra dem, der ejer de banker, og tjene 3 procent Hvis ikke man kan tjene penge på det, og det er det, de gør i øjeblikket, nemlig at låne til 0 kroner og så låne pengene tilbage til samme udlåner i praksis for 3 procent, så er man altså ikke ret dygtig. De tjener også penge, men det er ikke på forretning, det er på, at staten har stillet noget til rådighed for dem.

Svar:  Jamen jeg må sige til herre Frank Aaen, at man jo kan læse referatet af, hvad der er blevet sagt under det her møde. Herre Frank Aaen gentog den ene gang efter den anden, at en clearingcentral var et sted, hvor spekulanter kunne sidde og spekulere mod hinanden. Nej, det kan spekulanter eller folk, der investerer, gøre ved at forhandle og handle på de finansielle markeder. Clearingcentraler sørger for, at en part og en modpart – når de handler med hinanden – får clearet deres modydelser med hinanden. Så meget burde vi i det mindste kunne blive enige om. Det er helt o.k. at være politisk uenig om, hvad der er det rigtige at gøre i forhold til den finansielle sektor. Der har Enhedslisten et fundamentalt anderledes syn end resten af Folketinget. Men når det handler om, hvad en clearingcentral gør og ikke gør, og at det er et sted, der er befolket med spekulanter, må jeg altså bare sige, at herre Frank Aaen ikke har ret. Jeg kan så forstå, at herre Frank Aaens synspunkt er, at hvis man har monopol, så der kun er ét sted, man kan cleare, skulle det ligesom skærme en, og at folk så ikke clearer med hinanden. Næh, det eneste, der sker, er bare, at prisen så bliver højere. Jeg har intet problem med, at der er flere clearingcentraler, der i konkurrence med hinanden kan sørge for, at når en handler med en anden, sikrer man begge steder, at ydelserne er til stede.