kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Den  egentlige  årsag til, at den sydlige Ring 5 var med i den investeringsaftale, som de blå partier indgik sidste forår, er den virkelighed, som findes derude – en virkelighed, som man ikke kan unddrage sig – og at der ikke er bedre ideer til at mindske den trængsel, som vil komme i 2030, end anlæg af noget mere ringvejskapacitet rundt omkring København. Og den her debat har jo bestyrket, at der ikke er nogen bedre ideer, for der er ingen, der er kommet med bedre ideer. Folk siger bare, at de ikke vil have en Ring 5 – de siger ikke, hvad de vil have i stedet. Så vil jeg lige påtale, at fru Zenia Stampe siger, at hun taler med den radikale transportordfører. Det kunne jo være, at der var nogle, der troede på, at det var rigtigt, men det er det tilsyneladende ikke, fordi den radikale transportordfører indgik i 2016 en aftale om, at der skulle gennemføres sådan en undersøgelse af en Ring 5-motorvej. Den aftale er blevet genbekræftet her i 2019 med et kommissorium om, hvordan man ville skulle lave en Ring 5-motorvej. Og det er da også derfor, at det ikke er Det Radikale Venstres transportordfører, der står her, men et folketingsmedlem, som har fået lov til at køre en lokal mærkesag, som ikke er partiets politik.

Svar:  Det er ærgerligt, at jeg ikke har taget min telefon med mig herop, for så kunne jeg læse den sms op, som jeg fik fra vores transportordfører inden, hvor der står, at herre Ole Birk Olesen – der stod ikke »hr.«, for det behøver man jo ikke at skrive i en sms, men det siger jeg så nu – nok vil sige, at det er forligsbrud. Det er det ikke.
Kommentar:  Tak. Det undrer mig, at de mellemlange videregående uddannelser hverken må genåbne eller holde ordinære eksamener for alle studerende på landets lærer-, pædagog-, sygeplejerske- og faktisk også socialrådgiveruddannelser på et tidspunkt, hvor afstandskravet på 1 m jo ellers er det, der slår igennem, og hvor man godt må samles et par tusind mennesker i det lokale storcenter. Hvorfor er det så, at vi som samfund ikke kan tillade, at man afvikler noget så vigtigt som en afsluttende eksamen på for eksempel læreruddannelsen rent fysisk? Her er man jo oftest blot tre mennesker – en eksaminator, en censor og en studerende – og ofte i et auditorium eller undervisningslokale på cirka 60 m². Samtidig undrer jeg mig over, og jeg forstår det ikke rigtig – jeg føler mig lidt forvirret og er lidt overrasket over det – at man prioriterer, hvilke eksamener der er mundtlige og fysiske, og hvilke som er digitale. Kan ministeren forklare rationalet bag den måde, som man har valgt at prioritere henholdsvis fysiske og ikkefysiske eksamener på på de videregående uddannelser, og hvorfor vi som samfund ikke kan tillade, at man afvikler noget så vigtigt som en afsluttende eksamen på for eksempel læreruddannelsen sådan rent fysisk i alle tilfælde, når der nu er mulighed for at gøre det, og når det ofte sker i store lokaler med god mulighed for afstand?

Svar:  Det er to rigtig vigtige spørgsmål. Det ene er jo politisk bestemt: Hvorfor åbne for noget og ikke for noget andet? Og jeg kan godt forstå, hvis man sidder med udgangspunkt i sin egen hverdag og sine egne kommende eksamener, at man tænker: Hvorfor ikke bare lige mig? Men der har vi jo også politisk et ansvar for, at samfundet som helhed kommer helskindet igennem det her og med en balance, hvor vi ikke mister kontrollen over den her sygdom igen. Og derfor er det samlede smittetryk vigtigt, den samlede mobilitet i vores samfund er rigtig vigtig, og derfor er det nu besluttet, at man ved alle de eksamener, der er afhængige af fysisk tilstedeværelse, kan få fysisk tilstedeværelse, og dem, der ikke er afhængig af det, holder vi digitalt eller på anden vis, og det er i øvrigt i tæt dialog med uddannelsesinstitutionerne.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 87 (S, DF, V, LA og KF), imod stemte 24 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Ønskes afstemning af ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Der er stillet forslag om, at lovforslaget henvises til fornyet udvalgsbehandling, og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte 110 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL og Pia Christmas-Møller (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og så går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg har forståelse for, at der kan være holdningsmæssige forskelle, det kan man sikkert også finde mellem undertegnede og diverse forskere, men det afgørende her er jo, at forskeren ikke kommer med et holdningsbaseret udsagn. Han siger, at årelange besparelser på den her indsats betyder, at det gør det svært fremadrettet at passe på naturen. Det er jo dog et målbart udsagn, som jeg vil bede ministeren om at forholde sig til. Så vil jeg gerne sige, at hvis man svigter indsatsen i Vadehavet, bliver man jo medskyldig i, at der bliver en risiko for, at noget af det, som turisterne kommer for at se i dag, nemlig sæler, fisk og fugle, ikke vil være til stede i fremtiden.

Svar:  Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål. Jamen jeg er om nogen optaget af, at vores turister i Vandkantsdanmark har nogle natur- og turistmæssige oplevelser at se på, for det er helt afgørende for vores turismeudvikling. Akkurat på samme måde har jeg en kæmpe interesse i, at vores naturovervågning og vores naturudvikling er inde i en positiv gænge, og det er også derfor, regeringen har prioriteret det på en lang, lang række områder. Jeg ser ikke med bekymring på den overvågning, som for eksempel den pågældende forsker gør, men spørgeren er naturligvis velkommen til at stille nogle skriftlige spørgsmål og kan få uddybet sine svar, og så må vi se, om spørgeren derefter også deler den bekymring.
Kommentar:  Jo, men for eksempel kommunalforsker Roger Buch har udtalt sig om partistøtteloven i forbindelse med den her velsignede sag om partistøtte, der har været noget om i de sidste par uger her op til kommunalvalget. Han siger, at det her jo klart illustrerer, at loven ikke sikrer åbenhed om de donationer, som partierne modtager, og det gælder også donationer på over 20.000 kroner, når pengene går til den enkelte lokalforening i et parti i en given kommune. Det er derfor, jeg så igen spørger: Vil ministeren ikke være med til at kigge på, at det sikres, at man får en større åbenhed om, hvad det er, de lokale partier modtager af indtægter fra virksomheder og arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og alle andre, så det kan sikres, at de ikke, som vi kan se det er sket i Odense, har fået penge for oven i købet at have tilbudt at lave partiprogrammet? Det er jo ikke en god måde at visualisere det danske demokrati på.

Svar:  Jamen som nævnt tidligere synes jeg sådan set, at det må være op til de enkelte partier ganske enkelt at udøve ansvarlighed i forhold til vælgerne og at give vælgerne oplysninger om, hvad grundlaget for deres politik er. Jeg tror ganske enkelt ikke, at det er nogen god idé, at vi begynder at lovgive om, hvad der for eksempel kan stå i et valgprogram. Men altså, som jeg nævnte i besvarelsen tidligere, jamen så er det jo også op til partierne selv at afgøre, hvilke bindinger de så vil lægge på sig selv, og hvilken politik de vil fremlægge over for vælgerne. Og sådan mener jeg sådan set det bør være.
Kommentar:  Det løfte vil jeg gerne give, og jeg vil også gerne omformulere det til en trussel, for jeg kan simpelt hen ikke forstå, at en sag, vi er enige om er af livsvigtig karakter, spiller vi hasard med. Regeringen siger, at den vil fjerne 105 regler. Jeg synes, at det bare er med at komme i gang her. Og lad os da tage 106, så har vi også løst den sag. Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvem det er, der bestemmer her. Altså, jeg troede, det var en sag, der lå lige til højrebenet for beskæftigelsesministeren, men der er altså ikke nogen vilje endnu, og jeg skal nok fortsætte mit pres. Jeg synes jo, at tingene nærmer sig der, hvor vi bliver nødt til at sige: Jamen beredskabet kan slet ikke fungere. Det kan godt være, at der er nogle dagpengeregler og så videre, men hvis ikke beredskabet kan fungere, er vi jo i den situation, at vi ikke kan leve op til det, som er vores ansvar, og som er det, det hele bygger på, nemlig at vi kan rykke ud, når der er behov for det. Så hver uge vil der i tiden fremover afgå brandmænd, og det synes jeg bare at sagen er alt for vigtig til må ske.

Svar:  Altså, jeg kan sige til herre Bjarne Laustsen, at når det lige præcis drejer sig om reglerne om supplerende dagpenge og arbejdsløshedsforsikring og andet, er det selvfølgelig et andet ministerium, man skal rette henvendelse til. Men jeg kan give herre Bjarne Laustsen det tilsagn, at jeg som ansvarlig minister på og for beredskabsområdet vil følge det her nøje, som der også står i arbejdsgruppens konklusion, således at vi følger, hvor mange deltidsbrandmænd der afgår, og hvad det i øvrigt måtte betyde for beredskabet, og så give det tilsagn, at vi nu har sat penge af til rekruttering. Vi lægger også op til og vil anbefale, at man inkluderer fastholdelses- og rekrutteringsproblematikken i overenskomstforhandlingerne og sørger for, at man bruger reglerne ensartet. Det er min holdning, at så få som muligt og helst ingen skal komme i klemme i det her system, for hver eneste deltidsbrandmand har jo kompetencer, som det vil tage lang tid og koste mange penge at opbygge hos nye.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Der er ingen, der beder om ordet, og vi går til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte: 110 (V, S, DF, SF, KF, RV og LA), imod stemte: 2 (EL), hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg har gode venner, der er udenlandske forfattere, som skriver på dansk, og som har brugt mange år på at blive forfattere på dansk. De har aldrig fået støtte. Så kommer der en person, der bliver dansk statsborger, og som fortsætter med at skrive på sit modersmål, får det oversat og så får støtte. Det har aldrig været meningen med loven. Loven er meget klar. Man giver støtte til en forfatter, når vedkommende skriver på dansk. Kunstfonden har i første omgang sagt nej. Så går Ligebehandlingsnævnet ind og blander sig, og det er jo en indblanding i armslængdeprincippet. Kunstfonden har sagt nej. Synes ministeren virkelig ikke, at det er problematisk, at vi nu skal til at give støtte til forfattere, der ikke orker eller ikke har evner til at skrive på dansk? Det kan ikke være rigtigt. Jeg vil da opfordre ministeren til at gøre noget ved det her i stedet for bare at fraskrive sig ansvaret og sige: Det er nævnet, der har truffet en afgørelse ud fra EU-direktiver. Det er for sølle, det er for slapt. Ministeren er kulturminister og dermed også ansvarlig for dansk sprog og ikke russisk.

Svar:  Jamen altså, den dialog, som ministeren har med herre Alex Ahrendtsen, afspejler jo meget godt forskellige politiske holdninger. Som sagt har jeg stor respekt for, at Dansk Folkeparti og herre Alex Ahrendtsen ser sådan på det. Det gør ministeren ikke, og det skulle være svar nok.
Kommentar:  Vi har lavet en aftale med Kommunernes Landsforening, der krone til krone dækker de samlede udgifter, de 98 kommuner har haft i forbindelse med covid-19. Det var, hvad regeringen stillede i udsigt, og det har vi leveret på. Jeg er nødt til at sige, at jeg på ingen måde kan genkende det billede af, at den her regering skulle have en ideologisk modstand mod private eller selvejende institutioner, for de udfører en fin og god indsats som supplement til det øvrige tilbud, vi har. Og når det gælder covid-19, tror jeg, at uanset om det er en privat, selvejende eller offentlig institution, er vi alle sammen i samme båd.

Svar:  Det vil jeg så vælge at tage ned positivt i den forstand, at så håber jeg også på, at ministeren også vil sørge for, at der sker en opfyldelse af det, der var den politiske aftale, nemlig at der ikke skulle stå private og selvejende institutioner såvel som kommunale institutioner tilbage med regningen til for eksempel ekstra rengøring, ekstra pædagogisk personale og så videre Derfor vil jeg godt spørge konkret igen, om finansministeren i det aktstykke, der så skal behandles i Folketinget, vil overveje også at gøre det til en betingelse, at man selvfølgelig ligeværdigt godtgør de private og selvejende institutioner på samme måde, som man godtgør de kommunale institutioner, i tråd med den aftale, vi har lavet.
Kommentar:  Jeg må bare stadig væk fastholde, at jeg sådan set ikke synes, at det er en god idé, for jeg mener, at vi har en rigtig god offentlighed omkring bidrag til partiernes politiske arbejde. Jeg mener, at vi har de regler, vi bør have, og det indebærer jo netop, at partierne i deres ansøgning også skal give oplysninger om, hvorvidt et eller flere bidrag fra samme bidragyder overstiger 20.000 kroner Så jeg er sådan set rimelig fortrøstningsfuld, hvad angår de regler, vi har, men synes i øvrigt, at den igangværende debat er yderst interessant, og jeg synes, det er fint, at tingene på den måde kommer frem i lyset. Men at vi ligefrem på Christiansborg skulle til at stramme yderligere i forhold til reglerne omkring offentlighed, mener jeg sådan set ikke er vejen frem. Jeg synes, vi har rammerne for det, og det er måske også derfor, at det lykkes at få sådan nogle ting frem i lyset.

Svar:  Det vil sige, at man jo egentlig kan konkludere, at vi har en indenrigsminister, som i hvert fald ikke er enig med professor i forvaltningsret Claus Haagen Jensen, som godt nok selvfølgelig siger, at det ikke er ulovligt i forhold til gældende lovgivning – det er det selvfølgelig ikke – men det, han er citeret for i eksempelvis B.T., er jo, at det er totalt gakgak, for nu at bruge professorens egne ord. Jeg synes jo, det er lidt underligt, at vi skal opleve, at vi har en regering og en minister, som siger: Pyt med, at der rundtomkring tilgår partier en lang række midler fra folk, som har en helt anden dagsorden end den lokalpolitiske. De har en dagsorden, der går ud på, at de skal sikre partiet indflydelse, at de for eksempel skal sikre et nej til udlicitering i kommunerne. Man lægger nogle præmisser ind om, at man ikke ønsker udlicitering, og at man også ønsker, at nogle borgmesterkandidater fravælges. Det kan da ikke være i demokratiet og folkestyrets interesse.
Kommentar:  Ja, men nu ville ministeren før gerne vædde med den tidligere spørger, og så kan vi jo vædde om, om det tal ikke vil stige markant i fremtiden – når vi står her om et år. Det er jeg overbevist om at det vil. Og derfor er det en udfordring. Så vil jeg også godt spørge ministeren: Mener ministeren ikke, at der er nogle mennesker – og nu taler vi om lavtlønnede, for her er der jo ikke et loft over, hvad de skal tjene om måneden, så det kan også være lavtlønnede – som nu kommer i en situation, hvor hele deres opholdsgrundlag kommer til at bero på, hvad deres arbejdsgiver mener at deres arbejdsevne er værd?

Svar:  Til det vil jeg sige, at der jo er flere tusinde mennesker i Danmark, som er udlændinge, og som kun har et opholdsgrundlag i Danmark, fordi de har et arbejde. Hvis de siger det arbejde op, skal de ud, for deres opholdstilladelse er knyttet til, at de er i beskæftigelse. Og det er der ikke noget nyt i – sådan er det for tusindvis af mennesker i dag, og sådan vil det også være i fremtiden.
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 22 (DF), imod stemte 77 (S, V, EL, LA, ALT, RV, SF og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Jeg er ikke enig med spørgeren i, at det er nemt at komme til Danmark. Det er korrekt, at der er kommet flere til Danmark under den tidligere regering, men Danmark taber i den internationale konkurrence med hensyn til investeringer. Det gør vi, for hvis vi sammenligner os med Sverige og Tyskland, ser vi, at vi får langt færre investeringer til Danmark. Hvad handler det helt konkret om? Det handler om, at når en udenlandsk virksomhed kigger sig rundt i verden og spørger om, hvorvidt den skal lægge sin virksomhed i Belgien eller i Danmark, kigger den på flere parametre. Den kigger blandt andet på, om det er nemt at få et visum til medarbejderne, om de godt kan komme frem og tilbage, for selv om man lægger en virksomhed i Silkeborg og åbner 1.000 danske arbejdspladser, kan det jo godt være, at man får lyst til at tage en eller to kinesere til Danmark i en periode for netop at hjælpe virksomheden i gang og lære noget kultur i forhold til det kinesiske hovedsæde. Der oplever vi vanskeligheder i dag, og det er, fordi den gældende administration og bureaukratiet ikke har fungeret godt nok. Her har vi sagt, at det vil vi gøre op med. Vi vil kigge på regelforenkling, for vi er nødt til at sikre danske arbejdspladser også på sigt. Vi kan ikke på den måde lukke os for omverdenen.

Svar:  Jamen jeg anerkender ikke ministerens præmisser, og det er jo også derfor, at vi tager denne diskussion i dag. Altså, jeg synes, det er underligt, at man skal opleve en relativt nytiltrådt minister gå ud og sige, at Danmark er et lukket land, og at det er meget svært at få udenlandsk arbejdskraft til landet. Vi kan se, at tallene på, hvor mange der kommer til Danmark enten for at arbejde eller studere, er steget fra omkring 30.000 per år tilbage i 2001 til godt 80.000 i 2010. Det er jo sådan, at der aldrig nogen sinde før har været så store muligheder for at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark og i øvrigt for at komme til Danmark for at studere. Vi kan også tage de nyeste tal fra Danmarks Statistik, som jo viser, at der er stor tilgang af internationale studerende ved de videregående uddannelser i Danmark. Der er faktisk sket et stigning fra 2008 til 2010 på 34 procent Det er jo et tegn på, at der både er et stigende antal studerende fra udlandet i Danmark, og at der også er sket en firedobling af antallet af udlændinge, der kommer til Danmark for at arbejde. Så er det jo en kende underligt, at ministeren stadig væk påstår, at det er meget svært at komme til Danmark.
Kommentar:  Det er af den simple årsag – og det håber jeg også, at ordføreren har fået ud af at læse lovforslaget – at der laves den her nye enhed, hvor de folk, der sidder og laver indstillingerne både til ankenævnene og til Landsskatteretten, er de selv samme juridiske personer. Med andre ord bliver der opbygget en øget ekspertise i sekretariatsbistanden, der sikrer, at bag de principielle afgørelser, der bliver truffet i Landsskatteretten, sidder der juridiske eksperter, og de kan, i forlængelse af de principielle afgørelser, indstille til ankenævnene, hvad de skal træffe af afgørelser. Med andre ord: Vi får en større ensartethed og en større sikkerhed for, at det bliver den rigtige afgørelse, når man kun har én administrativ klageinstans at gå til. Så på den måde er jeg ret sikker på, at vi får en styrket retssikkerhed ud af at lave de her administrative ændringer bag det nye klagesystem.

Svar:  Der er altså et sekretariat under Landsskatteretten i dag, som er alment accepteret og ser ud til at være fagligt dygtig, og tilsvarende er der et mindre fagligt dygtigt sekretariat under vurderingsankenævnet og skatteankenævnene. Når man blander koldt og varmt vand sammen, giver det altså ikke nødvendigvis varmt vand – så får man lunkent vand. Og fordi man samler de her to sekretariater til et sekretariat – det er jo de samme medarbejdere, der sidder der – så tror jeg altså ikke på, at man nødvendigvis får en højere kvalitet alene på grund af det. Jeg ved ikke, om herre Thomas Jensen kan garantere, at de der 78 procent af vurderingsankenævnssagerne, som i dag bliver videregivet til Landsskatteretten, helt vil forsvinde – altså, vil man få en rigtig sagsbehandlingsmængde nu, så man kommer op på 100 pct.? For jeg kan forstå, at skatteministeren i kommentarerne til høringssvarene siger, at der ikke vil være en eneste sag, der kan klages videre til byretterne. Kan man så garantere fra socialdemokratisk side, at der ikke vil være en eneste sag fremadrettet, der vil blive afgjort forkert?
Kommentar:  Forhandlingerne drejer sig derefter om lovforslaget som helhed. Er der nogen, der ønsker at udtale sig om lovforslaget? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 51 (DF, V, LA og KF), imod stemte 20 (EL, ALT, RV og SF), hverken for eller imod stemte 27 (S). Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Kommentar:  Men det er jo ikke rigtigt, for det har hele vejen igennem været klart, at der var to steps i at ændre i bekendtgørelserne. Den første kunne vi gøre umiddelbart, og det gjorde vi umiddelbart og, oplever jeg, i øvrigt i enighed, partierne og regeringen. Jeg tænker, at de andre partier ikke rigtig kan genkende billedet af, at det skulle være Dansk Folkeparti, der særlig havde fået de lempelser igennem. Men den anden del af bekendtgørelsesændringen, der handler om besøgsrestriktionerne, har vi hele tiden vidst havde et andet tidsperspektiv end den første lempelse. Jeg er ked af det, hvis spørgeren ikke har fået det taget ned fra forhandlingerne, men det har ikke på noget tidspunkt været sådan, at man bare med et snuptag kunne ændre i forhold til besøgsrestriktionerne, fordi de sundhedsfaglige retningslinjer skulle kunne følge med.

Svar:  Nu har vi jo siddet med bind for øjnene, for vi har ikke haft de sundhedsfaglige retningslinjer. Vi indgår en aftale, og forventningen er, at det går hurtigt. Jeg ved, at jeg ikke er den eneste ordfører, som synes, at det her er gået for langsomt, og at det har været en langsommelig proces i forhold til at få ændret bekendtgørelsen. Jeg ved, at alle ordførerne er meget interesseret i det her område, også i forhold til at sikre, at man kan få besøg. Men så vil jeg spørge ministeren for sidste gang: Kan ministeren så sikre, at man på alle landets botilbud vil gøre alt, hvad man kan, for at åbne op for besøg i forhold til også at følge de sundhedsfaglige retningslinjer, eller vil vi se kommuner, som ikke åbner op for besøg på botilbuddene?