kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Efter at Miljøministeriet her den 11. maj har overtaget myndighedsbehandlingen, har Naturstyrelsen lavet et udkast til en VVM-screening, som de har sendt i høring, og som de berørte parter og myndigheder jo så nu har i høring i 2 uger. Naturstyrelsens udkast til den her screening viser, at der ikke umiddelbart er behov for en ny VVM-redegørelse. Der har man til brug for sagsbehandlingen fået Miljøstyrelsens og Energistyrelsens tekniske bistand til at vurdere en række af de faglige spørgsmål, og der er Miljøstyrelsens vurdering, at de nye kemikalier, der er ansøgt om at bruge, nu enten er på Miljøstyrelsens grønne liste eller gule liste over godkendte kemikalier til brug offshore eller var på OSPAR's liste over stoffer, som udgør ringe eller ingen risiko for miljøet. Hertil kommer, at der er en meget lille mulighed for, at stofferne slipper ud til miljøet, ifølge Energistyrelsen, der har ekspertisen til at vurdere risikoen for udslip fra selve boringerne. Så i lyset heraf er det Naturstyrelsens foreløbige vurdering, at de nye kemikalier ikke udgør en væsentlig ændring i forhold til beskrivelsen i VVM-redegørelsen, og at der derfor ikke er behov for en ny VVM-redegørelse.

Svar:  Jeg besøgte borestedet i Dybvad sidste mandag og også den her lejr, der hedder Total Protest Camp, som blandt andet består af meget bekymrede naboer. Nogle af de her naboer udtrykker bekymring for, om forskellige standarder er overholdt i forhold til støj, lysforurening, støvforurening og så videre De bor jo og har marker lige ved siden af boretårnet og oplever, at der er lys på alle tidspunkter af døgnet, at der bliver arbejdet, at der er stier, som skulle være anlagt ifølge VVM'en, som ikke er blevet anlagt, og det giver dem et indtryk af, at Total føler, at VVM'en er vejledende, når der er ting, der ikke er blevet etableret, som skulle etableres ifølge VVM'en. De har et stærkt ønske om, at der bliver sat måleudstyr op på nabogrunden, på nabomarken, for at sikre, at alle regler og standarder bliver overholdt. Hvad mener miljøministeren? Vil det ikke være en god måde at give dem en sikkerhed for, at Total overholder reglerne, at man sætter måleudstyr op på nabomarken som ønsket af naboerne?
Kommentar:  Jeg vil sådan set henvise Venstres ordfører til blandt andet høringsnotatet, hvoraf det også fremgår – og jeg tror også, at det er kommet med i lovforslagets bemærkninger – at det, for at man kan gå ind i det her, selvfølgelig altid skal sandsynliggøres, at det rent faktisk er den billigste løsning, og man skal derefter også dokumentere, at de udgifter, der så er for spildevandsselskaberne, rent faktisk vedrører håndtering af tag- og overfladevand. Jeg er ikke så meget tekniker, at jeg kan sige, at det altid vil være billigere. Det kan godt ske, at det en gang mellem vil være en anden løsning under jorden, der er billigere. Det, vi som politikere bare skal sørge for, er, at vi ikke står og dikterer, hvilke løsninger der skal være. Vi skal bare sørge for at sætte rammerne for, at man kan lave den mest omkostningseffektive, den mest intelligente og den bedste løsning lokalt, og det er de rammer, vi sætter nu. Så har jeg stor tiltro til, at kommunerne og de lokale spildevandsselskaber kan finde ud af, hvordan man håndterer det her bedst og billigst.

Svar:  Det glæder mig, at ordføreren er enig med mig i, at det her er billigere og samfundsøkonomisk bedre løsninger. Jeg skal så bare spørge: Er ordføreren enig i, at de ekstra 2,5 milliard kroner vil forringe en række erhvervsvirksomheders konkurrenceevne yderligere? Det er et problem, som blandt andet NNF har nævnt der skal gøres noget ved, så det sker i form af en trappemodel, så man ikke på grund af disse 2,5 milliard kroner sender flere arbejdspladser ud af landet og heller ikke sender slagtesvin, som ellers kunne være blevet slagtet herhjemme, ud af landet.
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, tiltrådt af udvalget? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Der er stillet forslag om, at lovforslaget henvises til fornyet udvalgsbehandling, og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg er bestemt ikke optaget af at tale noget ned i et sort hul. Jeg anerkender fuldt ud de fremskridt, der er, så meget desto mere som at de jo er sikret via skridt, vi har taget sammen. Det er først og fremmest, ved at regeringen jo har overtaget VK-regeringens økonomiske politik, selv om man gik til valg på en anden, og har holdt fast i de reformer, man gik til valg på at rulle tilbage – de tegner sig for ni tiendedele af de positive effekter, der har været, hvis man spørger i Finansministeriet – men jo også  fordi det, vi har foretaget os siden, er gjort i fællesskab: to vækstpakker, en skatteaftale med videre Så jeg anerkender en positiv udvikling, men jeg hæfter mig også ved – og det skal så være mit spørgsmål – det, som statsministeren netop svarede til spørgsmålet om, om man godt kunne tænke sig mere vækst: Ja, selvfølgelig kunne vi det. Det synes jeg er fint svaret, og så vil jeg bare spørge statsministeren, hvordan statsministeren vil omsætte det ønske til handling. Eller kommer den mere vækst, man godt kunne tænke sig, bare af sig selv, uden at der skal tages yderligere politiske initiativer? (Formanden:  Ja tak!) Jeg kan også konkretisere det og spørge: Vil regeringen i begyndelsen af det nye år fremlægge tanker om en ny vækstpakke, en tredje vækstpakke, til forhandling med Folketingets politiske partier? I Venstre stiller vi gerne op, for vi har ikke et billede af  (Formanden:  Ja tak!), at alt, hvad der kan gøres, er gjort. Vi har sådan set et indtryk af, at mere skal gøres.

Svar:  Det er fuldstændig rigtigt, at vi ikke har gjort alt, hvad der kan gøres. Vi er ikke færdige. Sådan vil det jo være, når man har 4 år til at gennemføre sin politik. Og vi vil gerne have mere vækst. Men jeg er også nødt til at minde om, at vi ikke har overtaget den tidligere regerings politik. Vi har gennemført en skattereform, som er vores økonomiske politik, fordi den giver skattelettelser til dem, der har de laveste lønninger, i modsætning til den skattereform, som den tidligere regering gennemførte sammen med Dansk Folkeparti, og som gav skattelettelser til dem, der havde de højeste indtægter. Og det er jo et godt eksempel på, at der er stor forskel i dansk politik. Vi fører vores økonomiske politik, og jeg er glad, hvis herre Lars Løkke Rasmussen synes, den er god – men det er vores økonomiske politik, af og til gjort sammen med Venstre, fordi vi har lavet nogle fornuftige aftaler. Men det ændrer ikke ved, at herre Lars Løkke Rasmussen bliver ved med at tale dansk økonomi nederst Man gjorde det selv i indledningen til det første spørgsmål; man taler dansk økonomi nederst Hvorfor, når det går bedre i dansk økonomi? Vi har vækst. Vi har 20.000 flere i beskæftigelse siden 2013. Vi har lavere ledighed, end vi har haft i rigtig mange år – når man lige ser bort fra den overophedning, der var under den forrige regering. Vi er et af de ganske få lande, som kan tælles på under to hænder, der har en såkaldt triple A-rating. Hvorfor er det, at man er så optaget af at tale dansk økonomi ned, når det sådan set går bedre i dansk økonomi, end det har gjort længe?
Kommentar:  Jeg citerer jo også bare direkte fra noget, der er sagt i TV 2/Lorry, så det er sådan set ikke, fordi jeg går og kontrollerer nogen. Jeg synes også, det er godt, at fru Pernille Skipper får nævnt, at Enhedslisten altså mener, at de skal tjene det, der svarer til en metalarbejders løn, plus et skattefrit tillæg på 5008,58 kroner om måneden. Så man er alligevel lidt mere end en metalarbejder, når det kommer til stykket, i den der socialisme. Så skal det gå til transport. De øvrige folketingsmedlemmer får betalt metro, busser, tog og fly. Det gør man måske ikke i Enhedslisten, eller hvordan ligger det med det? Jeg synes bare, det illustrerer det tydelige hykleri, der er i Enhedslisten. Enhedslisten vil gerne fremstille det, som om folk ikke laver noget. Når vi gerne vil have andre arbejdsforhold herinde, er det, fordi vi gerne vil have, at folk skal betales, mens de gør en indsats og ikke bagefter. Enhedslisten vil, fremgår det, når vi hører talen, mere køre på sådan en fordom om, at der ikke bliver lavet noget, fordi man har et kontorarbejde, i modsætning til hvis man har et mere praktisk arbejde. Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man fører sådan en kampagne, og at vi skal bruge en eftermiddag på en kampagne fra Enhedslisten. Det så vi også i »Bag Borgen« i går, hvor Emil Nielsen og andre var med. Hvorfor er det ikke... [Lydudfald]?

Svar:  Jeg synes sådan set, vi tager den her diskussion meget seriøst. Enhedslisten har i årevis kæmpet for nogle lidt mere rimelige vilkår for folketingsmedlemmer og især ministre, som har meget, meget lukrative vilkår. Jeg mener ikke, at der er noget, der er udtryk for hykleri. Jeg har på intet tidspunkt påstået, at jeg får lidt i løn, på trods af at jeg betaler en i forhold til andre partier høj partiskat – tværtimod. Det er rigtig fint endda. Jeg har og vi har heller aldrig nogen sinde lagt skjul på, at folketingsmedlemmerne får lov til at beholde det skattefrie tillæg, som godt nok – og her vil jeg rette mig selv – ikke er 5.000 kroner, men, som herre Simon Emil Ammitzbøll siger, 5.008,58 kroner Undskyld den fejl. Jeg prøver heller ikke at fremstille det, som om man ikke laver noget, når man laver kontorarbejde. Jeg synes faktisk, at vi laver noget i Enhedslisten. Vi gør en dyd ud af at knokle, ikke kun for de penge, vi får, men for det mandat, vi har fået. HK'ere knokler rigtig meget, selv om de sidder på kontor, men jeg synes, at vi skal have politikere, der er her, ikke fordi de får høje lønninger, men fordi de ser det som et kald og de gerne vil kæmpe for et bedre samfund.
Kommentar:  Jo, jo, det er gået op for mig, at der mangler nogle penge. Der mangler blandt andet nogle penge, fordi man har været med til at dele rundhåndet ud af skattelettelser til de absolut bedst stillede, men hvorfor er det, Dansk Folkeparti synes, det er så vigtigt at tage ansvar for at gå så målrettet efter de dårligst stillede lønmodtagere og lærlinge?

Svar:  Jeg synes igen, at det er en meget forvrænget måde at sige det på. Selvfølgelig er der en hel del af de her elever, som ved endt uddannelse modtager de her penge på deres konto, og det er selvfølgelig dejligt som elev at modtage de her penge, men hvis pengene reelt ikke rigtig gør nogen nytte i forhold til opfyldelsen af 95-procents-målsætningen, mener vi, at hvis man skal tage dem nogle steder fra, hvor der sker mindst skade, så er det fint, at man så kan tage nogle penge her. For vi må i en økonomisk krise se på de midler, vi har, og så prioritere dem rigtigst. Det er selvfølgelig svært, det er ikke nemt, og det er hverken sjovt eller morsomt, men det skal gøres, fordi vi netop er ansvarlige politikere. Det håber jeg da også at Socialistisk Folkeparti vil være, selv om deres planer er underfinansierede.
Kommentar:  Jeg synes, at det lød lidt, som om Det Konservative Folkeparti havde glemt, at man selv var med i tilblivelsen af det. Jeg synes også, det lød lidt, som om man havde glemt, at man selv var med i den endelige aftale, og som om man løb lidt fra ansvaret for, at man må finde finansieringen. Vi har jo en høringsfase nu. Det Konservative Folkeparti er selv forligspart i den her sag og kan fremføre de her problemstillinger også under hensyntagen til høringssvarene. Det synes jeg da vi skal gøre, bare vi anerkender, at De Konservative var med i en regering, som opfandt det her, har været med til at vedtage det og sådan set også er forpligtet til at finde finansiering, hvis man ikke længere ønsker forsyningssikkerhedsafgiften. Det kunne jeg ikke rigtig høre i herre Lars Barfoeds spørgsmål, og det ville egentlig have klædt Det Konservative Folkeparti.

Svar:  Jamen jeg synes, det ville have klædt statsministeren at bekræfte, at statsministeren er enig i, at det er en tosset ordning, der bliver lagt op til, og erklære sig parat til, at vi finder en anden måde at løse den her udfordring på end den måde, som SKAT har lagt op til. Så vil jeg godt vende mig til noget andet, for det er jo godt, at vi nu får en positiv økonomisk udvikling i Danmark, men det er jo på et meget, meget lavt niveau. Og vi har stadig væk ikke set nogen stigning i beskæftigelsen, der betyder en reduktion i ledigheden. Den ligger nogenlunde på samme niveau, og udsigterne til vækst på det lange sigt er stadig væk ikke spor imponerende. Jeg har foreslået, at vi nu gør noget ved det her beskæftigelsesfradrag, så det får virkning reelt for borgerne næste år. Men så vil jeg gerne spørge statsministeren, om vi ikke på lidt længere sigt kunne få en ny debat om alt det her med topskat. Altså, nu er der kommet nye beregninger, og det er altså professorer fra The London School of Economics and Political Science og fra Kraka, der har peget på, at velstandsstigningen, hvis vi fjernede topskatten, ville være dobbelt så stor som det, Finansministeriet hidtil har regnet på. Det ville betyde, at Danmark blev et land, hvor der var en lille smule mere ulighed, men hvis vi fjernede topskatten, kunne vi få en velstandsstigning i Danmark, der var dobbelt så stor som den umiddelbare provenuindtægt, man får fra topskatten. Det vil sige, at vi kunne opnå 16 milliard kroner i velstandsfremgang i Danmark, hvis vi fjernede topskatten. Ville statsministeren ikke synes i hvert fald principielt, at det ville være godt at fjerne topskatten fuldstændig i Danmark og få mere velstand?
Kommentar:  Jamen jeg kan ikke svare på et spørgsmål, der er stillet så manipulerende. I forhold til det med de rigeste: Hvis man tager den gamle ordning, vi kender jo selvsagt endnu ikke den nye ordning, så var det sådan, at 56 procent af de personer, som brugte den ordning, tjente under 350.000 kroner om året. Jeg ved ikke, om man kan sige, at det er de rigeste mennesker i det her land. Men i forhold til finansieringen vil det være med den, lige som det er med så mange andre aftaler, man laver i løbet af året, nemlig at der skal findes finansiering på finansloven. Og SF vil selvsagt komme med nogle rigtig gode forslag, synes vi selv, til at finansiere den her ordning. Blandt andet forestiller vi os, at man kunne trække selskabsskattelettelserne, som blev lavet i skatteaftalen sammen med De Radikale, og som mange jo siger giver cirka nul job, tilbage. Vi synes, at det så ville være meget bedre at bruge de penge på den her aftale. Vi kan ikke forudsige fremtiden, lige som De Radikale kan. De kommer sikkert i fremtiden til at lave en blå erhvervsaftale med Venstre, hvilket jo er sket før, da De Radikale og Socialdemokratiet sad i regering. Da blev der lavet vækstplaner og vækstpakker og så videre med Venstre, og de blev også senere finansieret. Vi kender jo ikke fremtiden, men vi vil selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at skaffe den solidariske finansiering, som vi går ind får.

Svar:  350.000 kroner er nu også en pæn indkomst, synes jeg. Men lad nu bare det ligge, og lad mig så spørge helt værdineutralt: Var det en garanti for, at SF helt sikkert ikke vil stemme for den her ordning, hvis den ender med at blive finansieret af nedskæringer på asylområdet og nedskæringer i ulandsbistanden?
Kommentar:  Tak. Jeg bliver bare lidt forvirret. Jeg står her med en artikel, hvori Venstres retsordfører, herre Preben Bang Henriksen, siger, at Venstre er okay med ideen om en omvendt grænsekontrol, men når ministeren så siger, at det ikke kan lade sig gøre og der er nogle andre ting, der skal tages i brug, bliver jeg jo forvirret på flere plan. Men er ministeren enig med herre Preben Bang Henriksen eller ej?

Svar:  Nu ved jeg af gode grunde ikke, i hvilken sammenhæng herre Preben Bang Henriksen har sagt det, og hvad det er. Jeg må bare sige, at vi ikke kan indføre en grænsekontrol ud af Danmark med de regler, der er i Schengen, men jeg synes bare, vi kan gøre så meget andet. Vi har sammen lavet en indbrudspakke; vi har givet mulighed for, at politiet kan stoppe folk, for det må politiet jo gerne, hen af vejen, når man kommer; der er prioriteret midler til politiets kriminalitetsbekæmpende indsats i grænsenære områder op til både Tyskland og Sverige. Altså, uden at det lige er decideret grænsekontrol, kan vi faktisk gøre rigtig mange ting, og det gør vi allerede i dag, og det diskuterer jeg gerne om vi kan intensivere på en eller anden måde – det kan man diskutere her, det kan man diskutere i en rød bygning, der ligger lige heromme.
Kommentar:  Tak. Virkeligheden er vel, at sikkerhedssituationen i vores nærområde er blevet mere kompliceret. Og det er vel at udvise rettidig omhu, at man i solidaritet sammen med sine gode venner og medlemmer i forsvarsalliancen markerer, at man agter at forsvare ens eget territorium. Ordføreren for Enhedslisten skal være opmærksom på, at den enhed, som man stiller i de baltiske lande, på ingen måde i dens opbygning har noget offensivt – de har ingen offensive muligheder. Der er i mine øjne tale om en meget defensiv enhed, men over for det står der russiske styrker, der står russiske snap exercises, der står en ulovlig annektering af Krim, og der står nogle hybride krigshandlinger i det østlige Ukraine. Jeg synes faktisk, at det er på rette sted og på rette plads, at NATO viser: hertil og ikke længere.

Svar:  Der er jo ingen tvivl om, at den russiske tilstedeværelse i det østlige Ukraine og annektering af Krim er i klar strid med folkeretten og helt uacceptabelt. Men spørgsmålet er jo bare, om Danmark, om Østersøen bliver mere sikker ved udsending af de her tropper, eller risikerer vi, at russerne svarer igen med yderligere oprustning på deres side af grænsen? Og der kunne jeg bare godt tænke mig at høre, hvad man fra Venstres side forventer der vil ske. For hvis man bare opruster uden at have en plan for, hvad der kommer til at ske, så frygter jeg, at det kan blive en rigtig farlig oprustningsspiral, vi bevæger os ind i.
Kommentar:  Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen er slut. For stemte 99 (S, DF, V, LA, ALT, RV, SF og KF), imod stemte 8 (EL), hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak for det, formand. Jeg har løbende dialog med min svenske kollega, som nu så desværre for hende er blevet udskiftet af Miljøpartiet, og nu påbegynder jeg så en ny dialog med den nye svenske minister. Det er jo om fiskeriinteresser, naturhensyn i al almindelighed, og det kan gælde Øresund, det kan gælde Kattegat, hvor vi har forskellige interesser; det gælder hele Østersøen. I det her konkrete tilfælde er det en beslutning, jeg har truffet efter den rådgivning, jeg har bedt om at få, og der har ikke været nogen dialog om det med den svenske minister, så det vil i den forstand være en envejskommunikation.

Svar:  Tak for det. I den økonomiske analyse, som ministeren jo sikkert også har lagt til grund for det her, er der da blevet foretaget en bred samfundsøkonomisk vurdering, både i forhold til at omsætte de miljømæssige værdier til økonomi, de fiskerimæssige værdier, de værdier, der kan være i forhold til turisme, og i forhold til en eventuel fremtidig genopretning af Øresund? Er det en bred samfundsøkonomisk analyse, der ligger til grund for det her?
Kommentar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1 og 2 af et mindretal (DF), tiltrådt af et flertal (det øvrige udvalg)? De er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Der er stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.
Kommentar:  I 10 år levede man højt på, at man havde en skattestoptæller på sin hjemmeside, men alligevel brød man skattestoppet gang på gang. Med andre ord, så røg den jomfruelighed, som tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen jo definerede skattestoppet med – enten er man jomfru, eller også er man ikke. Med andre ord, skattestoppet og jomfrueligheden røg 285 gange i løbet af VK-regeringens levetid. Og så nu her, hvor man har tabt magten, går man ud og postulerer, at nu skal vi også til at forlade skattestoppet for at være med til at lave politiske aftaler med regeringen. Faktum er, at man aldrig overholdt skattestoppet. Og man går ud og giver indtryk af, at man vil være mandater, der arbejder. Og det, jeg kan se på næsten 12 timers debat i dag, er, at Venstre i hvert fald ikke har været mandater, der arbejder for at få indflydelse her i dag. Det har været sure Venstre, der sidder med korslagte arme ovre på de bagerste sæder derovre.

Svar:  Jeg må da sige, at jeg ikke håber, at den eneste måde, vi kan lave aftaler med den her regering på, er ved, at man per automatik hæver skatter og afgifter. Det er jo det, jeg må forstå, når den socialdemokratiske ordfører siger, at hvis ikke man vil være med til det, har man meldt sig ud af det gode selskab. Det synes jeg måske ikke sådan er den optimale tilgang til at mødes og forhandle om forskellige forslag, hvor vi jo kunne have en fælles interesse i at lave bredere aftaler. Det må jeg sige. Det ser ganske vanskeligt ud, hvis det er prisen for enhver aftale, at der skal komme nye skatter og afgifter. Det bekræfter mig så også bare i, som jeg sagde, at det, der står i regeringsgrundlaget om de 5 milliard kroner, så heller ikke holdt til den sidste del af debatten her i dag. Jeg vil sige, at det også godt kunne være, herre Thomas Jensen skulle have studeret skattestoppet lidt mere indgående, også Socialdemokratiets forhold til det. For det har man været imod, det har man været for, det har man været stor tilhænger af, det har man været meget tilhænger af, det har været asocialt, det har skabt tryghed. Ja, der findes næsten ikke det udtryk, som Socialdemokratiet ikke har hæftet på skattestoppet, i den tid Socialdemokratiet sad i opposition.
Kommentar:  Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i. Det er den bedste vej til integration – det er uddannelse, det er beskæftigelse – og så, selvfølgelig, at vi har nogle blandede boligområder. Det er også derfor, at vi i regeringen nu vil indføre en pligt til at bidrage 37 timer om ugen for nytilkomne og indvandrere med integrationsbehov, så de kommer til at spille en aktiv rolle i samfundet med beskæftigelse på den ene eller den anden måde.

Svar:  Det glæder mig. Men når vi kan se, at statsministeren har brugt det rigtig meget under valgkampen, nemlig at vi har en gruppe af kvinder, som vi hverken vil acceptere står uden for fællesskabet eller har den her manglende ligestilling – vi hørte også i åbningsdebatten, at statsministeren påpegede den her gruppe – så synes jeg jo, det er lidt bekymrende, at ligestillingsministeren siger, at der ikke er noget på ligestillingsområdet, for det her er for mig og for Venstre først og fremmest et ligestillingsproblem, før det er et integrationsproblem eller et beskæftigelsesproblem. Og jeg er lidt ked af, at ministeren, hver gang jeg prøver at komme ind på det her emne, henviser mig til andre ministerier. Men jeg vil høre: Kommer der noget? Kan vi glæde os til, at der på ligestillingsområdet kommer noget?
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Jeg gør opmærksom på, at afstemning om eventuelle forslag til vedtagelse udsættes til torsdag den 25. april 2019. Det er først ordføreren for forespørgerne, herre Søren Søndergaard, Enhedslisten. Værsgo.