kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Jeg vil sige, at hvis man har en regering, som man ikke er særlig godt tilfreds med, men kan se, at hvis man vælter den, får man noget, der er meget, meget værre, og som ser voldsomt dystert ud, er det vel ikke ordskvalder at sige, at man må prøve at finde en balance, at man må prøve at finde veje til at ændre den regering. Nogle gange hører man så også fra oppositionen, at de egentlig i ord gerne vil noget for de arbejdsløse, men overhovedet ikke ønsker at handle, og så er vi jo nødt til at tage diskussionen, indtil vi får et flertal. Hvis der i morgen var et rødere flertal til venstre for den her regering, skulle man bare se, så var den regering væltet i løbet af 10 minutter. Det er da noget, der siger sig selv. Men lige i øjeblikket er alternativet Liberal Alliance, Venstre og Dansk Folkeparti, og så får man ikke mig til at lave det beskidte arbejde i den her sammenhæng. Derfor vil det også være interessant at høre, hvad i alverden det er for en holdning at have for de arbejdsløse at stå her og sige, at jeg spilder min tid. Herre Leif Mikkelsen skulle vide, hvor lang tid det tager for arbejdsløse at blive tæsket igennem aktiveringssystemer, ofte meningsløse, udfylde skemaer, søge job, der ikke findes, og den slags ting. Det har herre Leif Mikkelsen ansvaret for, for han har været med til at lave de love, og så skal man ikke sidde og være arrogant, men lytte til de voldsomt store problemer, der er for titusindvis af mennesker i Danmark.

Svar:  Jamen så tal med regeringen, den regering, som herre Christian Juhl er parlamentarisk grundlag for, og lad være med at bebrejde os andre noget som helst, vil jeg sige til herre Christian Juhl, for vi har ikke flertallet, heller ikke engang til at indføre det, herre Christian Juhl kunne ønske sig. Det er derfor, det er en gang sludder af værste skuffe, for nu at blive i den terminologi. Jeg går ud fra, at Enhedslisten en gang imellem taler med den regering, hvorfra der er en enkelt minister til stede, måske i sammenhæng, måske på et fælles, hyggeligt aftengruppemøde, hyggeligt er måske så meget sagt, men aftengruppemøde så, for det må man dog have, hvis der er alvor i det. Eller læser Enhedslisten også i avisen om de forskellige tiltag, som man har indtryk af? Så fra nu af, og til der bliver valg igen, har Enhedslisten absolut ingen – absolut ingen – betydning i det her Folketing, sådan som Enhedslisten optræder nu. Det er slut, der er ingen, der tager det alvorligt, og efter i dag er der to gange blevet sat streg under det. Det er sådan en hjertesag for Enhedslisten, og vi har en stribe af forslag, men man tør overhovedet ikke tage konsekvensen af det. Der er ingen, der efterfølgende kan tage det alvorligt, og det tror jeg heller ikke regeringen gør, og det er den situation, herre Christian Juhl har bragt Enhedslisten i nu, og det ved regeringen, for det er sagt her fra talerstolen: Vi vælter aldrig den her regering, uanset hvad den finder på – aldrig! Tak for det, vil jeg sige til herre Christian Juhl.
Kommentar:  Det er fint nok at forsøge at levere flere penge, men det er jo ikke altid sådan, at det er pengene, der gør det alene. I hvert fald er noget af det, som en del efterspørger, faktisk også øget frihed. Og det er i hvert fald noget af det, som vi som et liberalt parti holder rigtig meget af. Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om sådan en ting som nu at få bedre mulighed for eventuelt selv at gøre brug af hjælpemidler til at klare sig igennem hverdagen som handicappet og få en større frihed på det område. Er det noget, ministeren vil tage fat på?

Svar:  Jeg tror på, at det er vigtigt, at vi får en grundig afdækning af hele det specialiserede socialområde, og at vi får kigget på, om der er regler, der er unødigt komplicerede, regler, der er procestunge, regler, der betyder, at ressourcerne trækkes væk fra det, der burde være det vigtigste, nemlig at sikre en ordentlig livskvalitet for mennesker med handicap, som på grund af et handicap eller en funktionsnedsættelse har brug for hjælp fra fællesskabet. Og en del af det vil jo være en forenkling. Så hvis Venstre har nogle mere konkrete forslag, må Venstre endelig lægge dem frem.
Kommentar:  Så er mit spørgsmål: Når vi ser rapporten »Ung i 2011 – nydanske unges oplevelser af social kontrol, frihed og grænser« og læser den store rapport igennem – jeg har kun printet et par sider – så får vi et meget tydeligt billede af, at integrationen i hvert fald ikke er fremmet, og at de unge piger er skrækslagne for, at deres familie skal gå ud og om ikke udøve vold så i hvert fald sætte meget skarpe grænser og frihedsberøve dem, hvis de vælger en samlever selv, eller hvis de får en ung kæreste. Det er unge mennesker. Det er unge mennesker fra 15 til 20 år, som er blevet spurgt, og man går ind og differentierer meget, med hensyn til hvilken etnicitet pigerne har, altså om de er efterkommere af indvandrere eller indvandrere til Danmark. Når det er sådan i 2011, må det dog vække den tanke, at der er noget, der i hvert fald ikke har fungeret med hensyn til integrationen. Så er det bare, jeg gerne vil have en præcisering fra ministeren. Kunne vi ikke godt gøre det tydeligere, også på skolerne, af hensyn til integrationen, at sådanne imamråd ikke er et ønske?

Svar:  Jeg er enig med spørgeren i, at man ikke har gjort det godt nok i forhold til integrationen. Nu har jeg siddet som minister i 10 ugers tid, vil jeg tro. Andre har siddet der måske 10 år før mig, og nu står jeg i den situation, at jeg får nogle af de rapporter ind på mit bord og handler på dem. Det står helt i modsætning til, hvad man tidligere har gjort. Eksempelvis kom der en rapport i maj måned om salafister, som den daværende integrationsminister valgte ikke at handle videre ud fra. Jeg ser på det her på en anderledes måde. Jeg vil rigtig gerne kaste mig helhjertet ind i det, for jeg mener faktisk, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre udbredelsen af lige muligheder og af frihedsrettigheder, og de værdier, vores forfædre har kæmpet for at vi har, skal vi selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for også at tilbyde til andre. Noget af det, som rapporten viser, og som er ganske frygteligt, er faktisk, at der ikke kun er en stor udbredelse af social kontrol, men at den også i højere grad er mere tydelig for dem, som er født i Danmark, end dem, der er indvandret til Danmark. Der er altså her tale om et problem, som er blevet forstærket, og der synes jeg, at vi må stille os selv det rigtig gode spørgsmål: Hvorfor er det sket , og hvad kan vi gøre ved det? I forhold til den sidste del er jeg på vej. Jeg har nedsat et embedsmandsudvalg, som kigger på, hvad man kan gøre, og vi har mange andre initiativer på vej for at dæmme op for det.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.

Svar:  Forhandlingen er åbnet, og det er herre Jan Johansen, Socialdemokratiet. Værsgo.
Kommentar:  Bare kort: Jeg vil sige tak for besvarelsen indtil nu. Og jeg vil så sige, at vi jo heller ikke skal straffe alle dem, der er lovlige, og det koster at registrere et fartøj. Men med hensyn til det vil jeg meget gerne være med i en gruppe sammen med justitsministeren om eventuelt at løse problemet på den bedste måde. Tak for det.

Svar:  Det vil jeg bare kvittere for og sige tak for. Og så vil jeg sige, at der kommer en proces nu her efter de indledende drøftelser, hvor vi skal have en bredere drøftelse af det, og jeg vil se meget frem til også at drøfte det videre med spørgeren.
Kommentar:  Forhandlingen er sluttet, og vi går her til afstemning om de stillede forslag til vedtagelse. Der foreligger to forslag. Der stemmes først om forslag til vedtagelse nummer V 72 af Anne-Mette Winther Christiansen (V), Tina Petersen (DF), Vivi Kier (KF) og Villum Christensen (LA), og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For stemte 60 (V, DF, KF og LA), imod stemte 52 (S, SF, RV og EL), hverken for eller imod stemte 0. Forslag til vedtagelse nummer V 72 er vedtaget. Herefter er forslag til vedtagelse nummer V 71 af Line Barfod (EL), René Skau Björnsson (S), Anne Baastrup (SF), Anne Marie Geisler Andersen (RV), Per Ørum Jørgensen (KD) og Christian H. Hansen (UFG) bortfaldet. Dermed er forespørgslen afsluttet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Da der ikke er nogen, der beder om ordet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Tak. Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt for folkesundheden, at regeringen ikke kan redegøre for, hvor 8.000 t døde mink befinder sig?

Svar:  Det er klart, at det er meget uhensigtsmæssigt, at man står i en situation, hvor man kan redegøre for de mink, der er brændt, de mink, der er afleveret hos Daka, og de mink, der er gravet ned – desværre – i de her grave. Og så er der et udestående, hvor nogle er på køl og afventer afbrænding, men der er også nogle steder, hvor der er uldne tal, og hvor man sådan set ikke helt præcist kan svare. Det er selvfølgelig dybt utilfredsstillende. Som jeg forstår myndighederne, skulle der ikke være tale om sundhedsfare, men det er dybt problematisk, at man ikke har kunnet svare mere præcist i forhold til det her. Det skal jeg beklage. Det, jeg oplyses, er, at det er foregået i meget stor hast. Der er sket fejl, og det er selvfølgelig dybt beklageligt. Men jeg får den betryggende meddelelse, at man ikke vurderer, at der skulle være usikkerhed for folkesundheden.
Kommentar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.

Svar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. De medlemmer, der stemmer for, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer imod, bedes rejse sig. Tak. De medlemmer, der stemmer hverken for eller imod, bedes rejse sig. Tak. Afstemningen er afsluttet. (Afstemningen foretaget på den i forretningsordenens § 35, stykke 3, angivne måde). For stemte 11 (DF og NB), imod stemte 77 (S, V, RV, SF, KF, LA, ALT og Susanne Zimmer (UFG)), hverken for eller imod stemte 7 (EL). Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.
Kommentar:  Tak for det. Jeg læser spørgsmålet op: Har regeringen også udskudt løsningen af PSO-problemet, eller forestiller ministeren sig, at PSO'en kan ændres uafhængigt af skattereformen?

Svar:  Tak til spørgeren. Der skal findes en PSO-løsning, som er klar til den 1. januar 2017. Europa-Kommissionen har således givet Danmark indtil udgangen af 2016 til at finde en løsning på PSO-problemet. Der arbejdes målrettet på at finde en hensigtsmæssig løsning på det diskriminationsproblem, som Europa-Kommissionen har fremlagt. Dette er ikke nogen nem opgave. PSO-ordningen udgør en væsentlig økonomiske størrelse, og der er mange ting at tage hensyn til i forbindelse med en ændring af ordningens indretning. Det er derfor vigtigt, at kommende løsningsmuligheder analyseres grundigt, så vi kan finde den løsning, som tilgodeser Danmarks interesser bedst muligt og samtidig løser diskriminationsproblemet. Jeg vil gerne understrege, at regeringen ønsker at træffe det bedste valg for Danmark, danske virksomheder og danskerne. Den grønne omstilling skal ske på en omkostningseffektiv måde, som er fornuftig set i forhold til udviklingen i Danmark og verden omkring os. Derfor ønsker regeringen ikke at tage en forhastet beslutning. Regeringen arbejder fortsat på at finde en løsning, som kan træde i kraft fra den første januar 2017.
Kommentar:  Jeg er fuldstændig enig med herre Bjarne Laustsen i, at vi har en god og en billig model. Det er således, at en deltidsbrandmand skulle erstattes af, jeg tror, det er 7,4 fuldtidsbrandmænd, ifald man ikke kunne finde deltidsbrandmænd. Derfor skal herre Bjarne Laustsen også tage den arbejdsgruppe, som er nedsat af regeringen med Finansministeriet for bordenden, som udtryk for, at det er et problem, vi tager alvorligt. Når der også i konklusionen står, at vi skal følge det her problem nøje, kan herre Bjarne Laustsen være fuldstændig forvisset om, at det vil jeg som ansvarlig for redningsberedskabet gøre, for jeg ved, hvad det betyder ude i kommunerne, hvor man ikke har råd til at have fuldtidsansatte brandmænd, men hvor man er i stand til at have deltidsansatte brandmænd. Derfor er der også afsat den her pulje på 2 million kroner Vi følger sagen nøje, og jeg føler mig overbevist om, at herre Bjarne Laustsen nok skal følge sagen til dørs, hvis ikke her, så i hvert fald over for en af mine kollegaer.

Svar:  Det løfte vil jeg gerne give, og jeg vil også gerne omformulere det til en trussel, for jeg kan simpelt hen ikke forstå, at en sag, vi er enige om er af livsvigtig karakter, spiller vi hasard med. Regeringen siger, at den vil fjerne 105 regler. Jeg synes, at det bare er med at komme i gang her. Og lad os da tage 106, så har vi også løst den sag. Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvem det er, der bestemmer her. Altså, jeg troede, det var en sag, der lå lige til højrebenet for beskæftigelsesministeren, men der er altså ikke nogen vilje endnu, og jeg skal nok fortsætte mit pres. Jeg synes jo, at tingene nærmer sig der, hvor vi bliver nødt til at sige: Jamen beredskabet kan slet ikke fungere. Det kan godt være, at der er nogle dagpengeregler og så videre, men hvis ikke beredskabet kan fungere, er vi jo i den situation, at vi ikke kan leve op til det, som er vores ansvar, og som er det, det hele bygger på, nemlig at vi kan rykke ud, når der er behov for det. Så hver uge vil der i tiden fremover afgå brandmænd, og det synes jeg bare at sagen er alt for vigtig til må ske.
Kommentar:  Først vil jeg anerkende, at Venstre har tonet lidt ned i forhold til sidste uges udmeldinger. I sidste uge lød det jo fra flere venstrefolk: Der kommer en kriminel udlænding og tager din bolig. Nu er man trods alt kommet ned på det retoriske niveau, hvor det handler om, at der selvfølgelig vil være nogle, der står på venteliste, som vil få en bolig lidt senere. Det er sådan set det samme, uanset om man står på en venteliste til en almen bolig, eller om man står på en venteliste til en privat bolig – så vil man selvfølgelig, hvis der er en, der bliver anvist fra kommunen, få en bolig, senere end man ellers ville have gjort. Og heldigvis er det jo sådan, at vi har mange gode almene boligforeninger, hvor det er relativt nemt at komme ind efter kort tid på ventelisten.

Svar:  Jeg må virkelig sige, at jeg synes, at ministeren kører meget overfladisk hen over, at det her er ganske almindelige menneskers liv, det handler om. Det handler om sygeplejersken, det handler om kontorassistenten, det handler om helt almindelige mennesker, der måske qua den arbejdsplads, de har, eller qua det pensionsselskab, de har, har været skrevet op til en lejebolig i den private udlejningsmasse. Det virker bare, som om ministeren siger: Nå ja, men det er da også ligegyldigt, og de må da bare selv finde ud af det. Jeg synes ikke, der er nogen konkrete svar fra ministeren her. Ministeren må da kunne forstå, at det her giver en kæmpe bekymring og en kæmpestor uro hos ganske almindelige mennesker.
Kommentar:  Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen sluttet, og vi går til afstemning.

Svar:  Ønskes afstemning om ændringsforslag nummer 1, er tiltrådt af et flertal (udvalget med undtagelse af EL)? Det er vedtaget. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Jeg diskuterer gerne det her med statsministeren; det kræver lige, at statsministeren har lyst til at møde op, når vi sammen bliver inviteret ud til KL-møder og andre steder for at diskutere de her ting, for jeg tror, det kræver mere end tre replikker. Jeg kan forstå i forhold til det, jeg nu spurgte om – hvis vi bare lige et kort øjeblik respekterer konceptet om, at det hedder spørgetime med statsministeren – at regeringen lægger forslag frem i salen og inviterer os, og så spørger jeg bare: Hvornår? Altså, vi har nogle forslag om en boligjobordning, og at man er nødt til at gøre noget for landbruget, der er trængt i knæ, og andet, og indholdet kan vi jo vende tilbage til, men kunne vi – i forhold til det, jeg sagde om sidste salgsdato – bare lige få at vide, hvornår man har lagt det her forløb med vækstforhandlinger i Finansministeriet ind? Hvornår kan vi regne med det?

Svar:  Vækstforhandlinger vil vi indkalde til, hvis der bliver vækstforhandlinger. Vi lægger nogle forslag frem, og så må vi jo diskutere det derudfra. Lige i øjeblikket er vi jo dybt optaget af andre spørgsmål. Vi er optaget af, hvordan vi skal sikre, at syrienskrigerne ikke tager af sted, vi er optaget af at få strammet asyllovgivningen – for første gang i 12 år, og Venstre har nu fundet ud af, at de formentlig gerne vil være med til det – og vi er optaget af at sikre, at Danmark kan være trygt og roligt og beskyttet imod terror. Så der er mange ting, vi er optaget af i øjeblikket. Men herre Lars Løkke Rasmussen taler jo konsekvent udenom. Herre Lars Løkke Rasmussen beskylder jo formen her i salen for, at man ikke kan svare på et helt enkelt spørgsmål, nemlig hvad Venstre ønsker i den økonomiske politik i Danmark. Før valget blev vi, der sad i opposition dengang, hver gang vi mødte op i salen, på den ene eller den anden måde afkrævet et svar på, hvad planen var og så videre Vi fremlagde også en plan og har gennemført langt det meste af det, vi sagde før valget. Hvorfor er det, at det ikke er de samme regler, der gælder for Venstre og den borgerlige opposition, som tilsyneladende gjaldt, dengang vi sad i opposition? Hvorfor er det, at Venstre bruger så lang tid på at tale udenom frem for bare at give nogle svar til de danskere, som med rette kan forvente svar? Hvor er det i velfærden, der skal spares? Hvem er det, der ikke længere skal være i den offentlige sektor? Hvem er det, der skal have skattelettelser? Og hvem skal betale?
Kommentar:  Jeg svarede på det, der blev spurgt om, altså hvornår ministeren vil være tilfreds, i relation til hvor fattigt Danmark skulle være. Det er jeg som minister selvfølgelig overhovedet ikke enig i, og derudover ved herre Ole Birk Olesen også, at den præmis, der bliver lagt ind, for besvarelsen af spørgsmålet pænt sagt bygger på en upræcis læsning af det omtalte svar. Vi mener, at der er andre elementer end lige nøjagtig skattelettelser, som gør Danmark rigt, og nogle af de elementer er at føre en aktiv krisepolitik, en aktiv finanspolitik og en aktiv politik for en grøn omstilling af Danmark.

Svar:  Jamen der er også andet end skattepolitik i spørgsmålet til finansministeren, som finansministeren besvarer med, at alle indkomstgrupper er blevet fattigere. Det inkluderer også personer på de overførselsindkomster, som er hævet. Alligevel er de 10 procent fattigste blevet fattigere af den her regerings politik, fordi den har hævet afgifterne for de mennesker mere, end den har hævet deres overførselsindkomster. Så spørgsmålet er: Stopper det her med at gøre alle indkomstgrupper fattigere på et tidspunkt, og vil finansministeren måske på et tidspunkt svare på det spørgsmål, som bliver stillet, og ikke insistere på at svare på noget, som der på den måde ikke er spurgt om?
Kommentar:  Hvis spørgeren gerne vil høre, hvad der er min holdning til nogle teoretiske spørgsmål, så må jeg sige, at min holdning er den, at det er kommunerne, der er de bedste til at planlægge, så længe de overholder loven, og så længe de tager højde for, at man, hvad angår beskyttelseslinjer, fredninger og internationale beskyttelsesområder, skal holde sig inden for reglerne. Skal man give en dispensation nogen steder, skal man have meget god grund til at gøre det. For eksempel er det sådan, at der, hvis man skal give en dispensation et sted, hvor der er en fredning, så skal laves en ny fredning, og det kræver, at der er et uvildigt fredningsnævn. Og det er så igen et sted, hvor jeg som minister ikke har noget at skulle have sagt. Der er det i retssystemet i Danmark heldigvis sådan, at man som minister ikke efter forgodtbefindende eller af emotionelle årsager kan gå ind og blande sig i de ting, og jeg synes, det ligger rigtig fint på den måde. Jeg stoler faktisk på, at de i kommunerne i det her land ikke er nogle følelsesladede tosser, der sidder med begge hænder for øjnene, men at de tværtimod er de helt rigtige til at planlægge det, der er i forhold til den her opgave. Så der er det min holdning, at det er noget, der ligger rigtig fint hos kommunerne, så længe de overholder de love og regler, vi har lavet.

Svar:  Jeg må jo sige, at det er nogle skuffende svar, som ministeren giver, altså når man ikke vil tage stilling til noget som helst. Vi har jo her i Folketinget en spørgetid og en spørgetime, for at vi netop kan få afklaret nogle spørgsmål, og der er det ikke faktuelle spørgsmål, men holdningsmæssige spørgsmål. Og her er det faktisk nogle holdninger, jeg spørger til, nemlig hvad regeringen mener om opstillingen af vindmøller, altså om det er af rationelle årsager, de skal opstilles, eller om det er af emotionelle årsager, og det vil ministeren ikke engang svare på, og det synes jeg er skuffende. Men her er der en sidste chance for ministeren for at svare, værsgo.
Kommentar:  Jeg vil sige til fru Pernille Frahm, at grunden til, at jeg understregede generel karakter, ikke var for at sige, at vi nu bare laver nogle overordnede principper; det var sådan set for at sige, at jeg tror, der er mange virksomheder, der ud over at ville have vejledning om at undgå at investere i klyngevåben også gerne vil have en vejledning, der handler om mere generelle spørgsmål vedrørende ansvarlige investeringer. Så det var i den kontekst, at det generelle skulle forstås – altså, at vi skal gå videre og hjælpe virksomhederne til at forstå, at ansvarlige investeringer er vejen frem. Og vi har jo tænkt os i det arbejde, der pågår her i foråret, at inddrage FN's egen organisation i det, fordi de har udarbejdet principper for ansvarlige investeringer, og de så kan være med til, om man så må sige, at definere, hvad det er for ting, der skal lægges vægt på. Rådet for Samfundsansvar skal hjælpe med at komme med flere anbefalinger til danske virksomheder og investorer. Derudover kan man sige, at der allerede, blandt andet qua den debat, DanWatch har skabt, har vist sig at være en bølge i den rigtige retning. Hvis vi ser på det, som tallene er lige nu, viser de etiske investeringer, der er fra forsikring og pension, faktisk, at 79 procent af pensionsinstitutterne har retningslinjer for ansvarlige investeringer. Og tilslutningen til FN's principper for ansvarlige investeringer er meget kraftig; antallet af investorer, der har tilsluttet sig, er steget fra 4 til 21 på godt 20 måneder. Det synes jeg faktisk er ganske udmærket. Så det går i den rigtige retning, men jeg tror, ligesom fru Pernille Frahm, at det, der mangler nu, er de små og mellemstore virksomheder – og at få de sidste store med – og det tror jeg vi blandt andet gør ved at få lavet en god vejledning.

Svar:  Først vil jeg sige, at ministeren ikke må glemme bankerne. Nu er det pensionskasser og investeringsfonde og sådan noget, der bliver talt om, men vi har altså den situation, at vores største banker tilsammen har – jeg tror, det er – 2,9 milliard kroner i investeringer ikke i klyngevåben, men i alle mulige andre ting, som vi jo godt ved de burde holde deres fingre væk fra og deres investeringer ude af. Bankerne bør også nævnes i den her sammenhæng som nogle, der bør omfattes af de her regler og bør gøres opmærksom på dem. Jeg forstår, at det er her i foråret, man går i gang med de her ting, og at der skal komme noget mere på banen. Jeg har tænkt mig at vende tilbage til den her sag med ikke alt for lange mellemrum, for hver eneste måned der går, hvor vi ikke gør noget ved det, fortsætter vi jo ad den gale vej, og det haster faktisk lidt. Så jeg vil vende tilbage. Hvornår kan jeg vende tilbage?