kardosdrur/folketinget-discussions huggingface dataset:
Kommentar:  Tak for det, formand. Mener ministeren, at de afsatte midler i den seneste boligaftale til øget tilgængelighed for blandt andet personer med handicap er blevet brugt hensigtsmæssigt?

Svar:  Tak for spørgsmålet. Med den seneste boligaftale er det aftalt, at Landsbyggefonden skal anvende mindst 400 million kroner årligt af renoveringsrammen i perioden 2015-2020 til at støtte investeringer i forbedret tilgængelighed i den almene boligsektor. Landsbyggefonden oplyser årligt i sine årsrapporter om den støtte, den har ydet til forbedret tilgængelighed i almene boligafdelinger. Tallene herfra viser, at Landsbyggefonden i 2015 og 2016 har ydet støtte til investeringer på henholdsvis 941 million kroner og 938 million kroner Den overvejende andel af støtten til tilgængelighed ydes til etablering af elevatorer i forbindelse med ombygning af almene boligafdelinger og til forbedret tilgængelighed i de dertil knyttede boliger. Det er de enkelte boligorganisationer, der ansøger om støtte med en redegørelse for de forbedringer af tilgængeligheden, som boligorganisationen ønsker sat i værk. Ansøgningen skal godkendes af kommunalbestyrelsen. Tilsagnet om støtte fra Landsbyggefonden vurderes blandt andet i forhold til udbuddet af tilgængelige boliger i området og bygningernes udformning. Der ligger derfor et grundigt forarbejde til grund for de ansøgninger, som Landsbyggefonden modtager fra boligorganisationerne. Tildelingen af midlerne sker med andre ord på baggrund af ansøgninger fra boligorganisationerne. Boligorganisationerne er tæt på deres brugere og kan derfor vurdere behovet for forbedringer af tilgængeligheden og behovet i den konkrete boligafdeling. På den baggrund mener jeg, at processen for tildelingen af midler er hensigtsmæssig.
Kommentar:  Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Nu her til efteråret har vi i Sundheds- og Ældreudvalget besluttet at vi vil lave en konference, hvor vi netop får børne- og ungepsykiatrien på dagsordenen og ser, hvad det er, vi kan gøre. Vi kunne godt tænke os i Dansk Folkeparti at få lavet en handlingsplan på børne- og ungeområdet. Er det noget, som ministeren vil se med positive øjne på?

Svar:  Jamen det synes jeg da lyder spændende. Jeg synes i det hele taget, det er godt, at udvalget og formanden for udvalget tager de her spørgsmål op. For det er vigtigt, at vi får fokus på de problemer, der er i børne- og ungepsykiatrien. Og det er bestemt, både når vi taler konference, men også når vi taler om at have yderligere fokus på det. Det er noget, jeg gerne vil være med til at bidrage til, for det er et område, som vi skal have meget mere fokus på, fordi vi desværre kan se, at det jo også for mange af de børn og unge, det handler om, medfører, at man mister kontakten til skole, mister kontakten til arbejdsmarkedet. Det vil sige, at den der tendens til, at man kommer helt ud på kanten af samfundet, kun bliver forværret af, at vi ikke får lavet nogle ordentlige programmer, der er forebyggende, i forhold til at håndtere de psykiske lidelser eller de mentale sundhedsproblemer, man kan opleve.
Kommentar:  Tak, formand, og tak for spørgsmålet. Indledningsvis vil jeg gerne berolige spørgeren og også husejere generelt: SKAT modtager rigtig mange klager over ejendomsvurderingen elektronisk, og de bliver behandlet helt på lige fod med klager, der er indsendt ved brev. I forbindelse med 2007-vurderingen modtog SKAT omkring 45.000 klager over vurderingen, så jeg tror godt, jeg kan konkludere, at teksten i vurderingsmeddelelsen ikke har afholdt husejere fra at klage, sådan som spørgeren lidt lægger op til. Når det så er sagt, må jeg også give spørgeren ret i, at klagevejledningen i vurderingsmeddelelsen ikke er klar nok. Det er blandt andet derfor, at SKAT gennem projekt »Godt Sprog i SKAT« er i gang med at omskrive SKATs standardbreve, så de ikke skaber unødige misforståelser for borgere og virksomheder. Projekt »Godt Sprog i SKAT« har siden projektets start i 2008 allerede omskrevet 4.000 standardbreve, og flere er på vej. Jeg har undersøgt det, og projektet har forsikret mig om, at teksten på vurderingsmeddelelsen vil blive omskrevet.

Svar:  Nu bruger skatteministeren nogle tal fra 2007. Det var jo en tid, hvor det gik opad med de danske ejendomspriser, og hvor der var gang i hushandelen i Danmark. Nu er vi i 2012 – der er ikke så meget gang i vores ejendomshandler, og derfor er der selvfølgelig mange husejere, som er dybt forundret over, at de kan se, at der er store stigninger i de vurderinger, som deres ejendomme er fastsat til. Jeg har her et eksempel fra København på en ganske almindelig ejendomsvurdering af en ejendom, hvor der i det her relativt ukomplicerede brev, man får fra SKAT, udtrykkeligt står: Du kan klage over vurderingen. Klagen skal være begrundet og sendes til SKAT på ovenstående adresse senest den 1. juli 2012. Så kigger man længere op i brevet for at finde den her adresse, og der kunne jo godt have stået en e-mail-adresse, men det gør der ikke, der står: Ejendomsvurdering, Rundforbivej 186-188, Nærum. Så er det, jeg spørger ministeren: I de her elektroniske tider, hvor man jo fra det offentliges side er ret emsig over for private med, at vi skal sørge for at kontakte det offentlige elektronisk frem for at gå ned på Borgerservice, Teknisk Forvaltning og alle mulige andre steder og bruge medarbejdernes tid, er det så ikke en kende underligt, når vi har den elektroniske mulighed, at SKAT vælger at sende i tusindvis af breve ud om store stigninger i ejendomsvurderingerne og samtidig skriver, at folk skal sende deres klager skriftligt med posten i et brev med frimærke til Nærum? Man behøver ikke have nogen dyberegående viden eller stor eksamen for at vide, at man godt kunne oprette en e-mail-boks under indgående henvendelser med titlen: Klager over ejendomsvurderinger for 2012. Anerkender ministeren ikke, at SKAT her reelt saboterer folks mulighed, lyst og motivation til at klage over nogle stigninger, som vi jo i mange tilfælde kan se er dybt, dybt urimelige, idet ejendomsvurderingerne er steget ganske kraftigt?
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 14 (EL og ALT), imod stemte 90 (S, DF, V, LA, RV, SF og KF), hverken for eller imod stemte 0. Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, er forhandlingen slut. Jeg foreslår, at lovforslaget går direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Kommentar:  Enhedslisten er ikke med i pesticidaftalen, fordi den jo medførte, at man seksdoblede den mængde pesticider, der kan være i drikkevand, man må drikke. Det var jo derfor, vi ikke var med. Hvis man er parat til at ville ændre det til de forhold, der var tidligere, så vil vi da gerne tage en drøftelse om det. Jeg bliver jo bekymret, når vi får sådan nogle komitésager, og der så står: En vedtagelse vurderes at betyde et uændret beskyttelsesniveau. Altså, vi er inde i noget her, som ikke er eksakt videnskab, og hvor vi jo ikke ved, hvad de her cocktaileffekter medfører. Vi ved ikke med sikkerhed, hvad det er, og mennesker er ikke lige eksponeret for den gift, man indtager, og nogle børn og gravide er jo sådan set eksponeret med en større risiko. Jeg synes, at ministeren skulle tage det her meget mere alvorligt, og at det skulle være mere restriktivt i de sager, som vi får forelagt.

Svar:  Jeg kan berolige spørgeren med, at jeg tager det her meget alvorligt, faktisk så alvorligt, at jeg har sat mig ind i, hvordan den her godkendelsesproces foregår, hvilket herre Søren Egge Rasmussen jo ikke havde gjort eller også godt vidste det, men bare ville bilde folk noget andet ind. Vi  har  en restriktiv tilgang til det her i Danmark, og det skal vi have. Vores kemiindsats smider mange kræfter i forskning og udvikling, når det handler om de her kombinationseffekter, fordi kombinationsmulighederne er uendelige. Så det skal vi forske i for at sikre, at vi imødegår de risici bedst muligt. Men hvis ens udgangspunkt er, at der ikke må anvendes pesticider, punktum – og i den forbindelse kan jeg nævne et udmærket pesticid, der hedder salt, som jeg nogle gange bruger på mit æg om morgen – så er det klart, at vi nok ikke bliver enige. Så er det nok meget godt, at I ikke er med i pesticidaftalen.
Kommentar:  Efter vores straffelov er det ikke afgørende, hvad den måtte blive kaldt – om den bliver kaldt fatwa eller andet. Det afgørende er det her med, at vi straffer, og efter straffelovens § 136 er det muligt at straffe den, der, som det hedder, »uden derved at have forskyldt højere straf offentlig tilskynder til forbrydelse«, og det kan som sagt straffes med fængsel i op til 4 år. Så det er absolut strafbart.

Svar:  For at trække det lidt tilbage til danske forhold: Vores egen Naser Khader fra Konservative fik jo faktisk påkaldt en fatwa under Muhammedkrisen. Jeg talte med Naser Khader om det her tidligere, og han har jo levet med politibeskyttelse i mange år. Det viser jo, hvor alvorligt det her er. Så forstår jeg ministeren korrekt: Selv om ordet drab eller tilskyndelse til drab ikke indgår i sætningen, altså bare det, at man påkalder en fatwa, er det sidestillet med at opfordre til drab?
Kommentar:  Der stemmes om forslagets endelige vedtagelse. Afstemningen er slut. For stemte 15 (EL og ALT), imod stemte 89 (S, DF, V, LA og KF), hverken for eller imod stemte 9 (RV og SF). Forslaget til folketingsbeslutning er forkastet.

Svar:  Der er ikke stillet ændringsforslag. Er der nogen, der ønsker at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Kommentar:  Hvilke overvejelser gør ministeren sig om ministeransvarlighedslovens § 5 i relation til ministre, der bevidst holder sig i uvidenhed om lovmedholdeligheden i en konkret sag, samtidig med at han eller hans ministerkollegaer gennemfører ordrer i henhold hertil?

Svar:  Det er jo i virkeligheden samme problemstilling, vi kredser om igen, og det er et interessant juridisk spørgsmål, og i virkeligheden ville jeg ønske, at spørgsmålene var stillet på en måde, så vi kunne komme ind i den egentlige juridiske diskussion af det og koble det fra det, der er vores uenighed, nemlig spørgsmålet om, hvad for en forpligtelse der udsprang af mødet i covid-19-udvalget, som vi også snakkede om i sidste uge. For jeg ender jo samme sted. Jeg er jo ikke enig med spørgerens antydning af, at der skulle have været ministre, som holdt sig i bevidst uvidenhed.
Kommentar:  Jamen jeg er naturligvis fuldstændig opmærksom på, at en gruppe østjyske kommuner er i gang med et større analysearbejde omkring tilskuds- og udligningssystemet, og jeg har også haft et møde med dem, hvor de har forelagt deres foreløbige resultater. Og der er, som det måske er bekendt, også andre kommuner og kommunegrupper, blandt andet en gruppe fynske kommuner, som har været fremme med en helt generel kritik af systemet. Men lad mig sige med det samme, at jeg ikke er enig i den kritik, der sådan målrettes udligningssystemet, for kritikken er altså efter min opfattelse ensidig og delvis misforstået, fordi kritikken bygger på, at man ser isoleret på et eller flere enkeltelementer i udligningen, men udligningen skal altså ses i sin helhed; det er udligningssystemet som helhed, der skal ramme bedst muligt. Og derfor er man, når man går ind og kritiserer udligningssystemet, nødt til at se på alle elementer i det og ikke bare tage enkeltelementer frem, som kritikere desværre har for vane at gøre.

Svar:  Det vil sige, at jeg hører ministeren sige, at den udligningsreform, vi har nu, selvfølgelig gjorde noget for udkantsområderne, for økommuner og for dem med de største sociale problemer. Det kan jeg også godt se har hjulpet på det nogle steder. Men der er selvfølgelig også nogle kommuner i vækst, som nu finder ud af, at det her bliver svært for dem, så det rent faktisk for dem ikke kan svare sig at være en vækstkommune. Den rapport eller undersøgelse, som ministeren henviste til, har måske været den om Favrskov, Hedensted, Odder, Silkeborg, Skanderborg og Syddjurs Kommune. Det ved jeg ikke om det er. Måske ministeren ikke kender den, men jeg vil gerne spørge ind til, om ministeren har set den, og om det er de samme, vi snakker om, eller om jeg så skal sende ønsker om bemærkninger over til ministeren.
Kommentar:  Jeg kunne godt tænke mig, at Venstres ordfører gjorde sig en overvejelse om, om det bare er sådan, at det er ressourcestærke gymnasieelever, der lige pludselig finder ud af, at de alligevel ikke har lyst til gymnasiet, men at de hellere bare lige vil på produktionsskole. Sådan lyder det jo, og hvis det var virkeligheden, ville jeg sige: Jamen det skal de selvfølgelig ikke. Kunne man forestille sig, at der er et antal unge, som starter på en gymnasial uddannelse, fordi der ikke nødvendigvis lige har været den stopklods forinden, at nogen har sagt: Det er måske ikke det, du er egnet til at starte på? Vi ved jo godt, at der måske er en gruppe, der starter på en gymnasial uddannelse, og som ikke burde være startet der. Så finder de ud af i løbet af startperioden, at det skulle de absolut ikke være startet på, og man når så frem til, at fordi de faktisk havde en kombination af problemer ligesom den målgruppebeskrivelse, der er for produktionsskoleelever, skulle de måske være startet der. Eller forestiller Venstre sig bare, at det er noget, man synes er rigtig sjovt, at man falder fra på gymnasiet, og at det bare er alle tiders at starte på produktionsskolen? For jeg forstår slet ikke den der overvejelse om, at det bare er sløseri og spild af tid.

Svar:  Det drejer sig om, at der måske er forskellige økonomiske incitamenter til overhovedet at starte på produktionsskolen. Nu står jeg lige her og oplister bare tre steder, hvor jeg ved at man vil kunne gå ind og starte, hvis man er faldet fra. Det kunne være SOSU, det kunne være erhvervsuddannelsesområdet, det kunne være mesterlæreområdet. Bare på den tid, hvor ordføreren siger sit, står jeg og tænker, at der i hvert fald er tre veje, som jeg ved er åbne i morgen, hvis der er en, der falder fra og har mulighed for at starte op der. Derfor er produktionsskolen ikke det rigtige sted. Produktionsskolen skal hjælpe med en ekstra chance og støtte op og give den praktiske viden og erfaring plus støtte op om noget faglighed, som ikke har været til stede hos det unge menneske. Men uddannelsesparathedsvurderingen, som vi nu forlanger skal foreligge, viser jo klart, at når den unge var startet på en gymnasial uddannelse, var det, fordi der var en mulighed, der var noget at bygge på, der var allerede noget faglighed til stede i det unge menneske. Det kan da godt være, det er noget helt andet, man så skal, ja, ja, men jeg har allerede listet tre steder, hvor man kan starte i morgen.
Kommentar:  Så kommer vi det nok ikke nærmere i generelle vendinger i vores diskussion om en konkret sag, som vi så ikke ønsker at diskutere ud fra, og det er sådan set rimeligt nok. Jeg vil dog også lige komme med en lille bemærkning. Jeg noterede mig, at ministeren sagde, at vi skal værne om vores fortidsminder, og at vi skal gøre det meget bastant. Det står lidt i modstrid til det, som ministerens partifælle fra Randers, Michael Aastrup Jensen, på et tidspunkt i generelle vendinger udtaler om den her sag, for han siger, at der burde være mulighed for, at nogle af de her gravhøje simpelt hen jævnes med jorden. Jeg vil høre, om ministeren deler det synspunkt?

Svar:  Det gør ministeren ikke. Jeg mener, at gravhøje og andre fortidsminder er en vigtig del af vores kulturarv. Jeg mener, at det præg, vores forfædre satte på vores land, er med til at minde os om, hvem vi er i dag, hvorfor vi er her i dag. Det skal vi mindes om en gang imellem. Det er det, der gør, at mennesker tager i krig og risikerer deres liv for det her land. Det er de værdier, der ligger spredt rundtomkring, blandt andet i gravhøje, i kongeriget Danmark. Dem er jeg stolt af.
Kommentar:  Jeg havde nok håbet på et lidt klarere ja, altså et ja til, at ministeren kunne sikre, at Danmark ikke kommer til at hæfte. For der er ingen tvivl om, at vi er enige i hensigten om at hjælpe hinanden, og at det er i vores interesse. Det lå sådan set helt klart også i mit spørgsmål. Det, der er kernen, er jo, at en række lande, der tidligere klart har afvist at lave fælles EU-gæld, eksempelvis Tyskland, nu begynder at åbne op for det. Der begynder at være tanker om, at ikke den fortidige, men måske den fremtidige gæld skal dækkes af fælles EU-obligationer og andet. Derfor bekymrer det mig, for sagen er jo, at den danske befolkning har været igennem en lang række reformer, der har været med til at sikre, at vi har den stærke økonomi, Danmark har i dag, og at vi derfor ikke har et behov for også at skulle igennem yderligere reformer ikke bare for at løse vores egne problemer, men også for at løse andre landes problemer. Derfor er der behov for to ting. 1) Der er behov for en alliance, der er stærk nok til at sige nej til ønsket om fælles EU gæld, og 2) et alternativ, der så kan gøre lige præcis det, som både jeg og ministeren er enige om, nemlig at løfte den europæiske økonomi igen og hjælpe virksomhederne videre. Men jeg hører ikke fra regeringen – i hvert fald ikke i svaret på det første spørgsmål, men det kan være, fordi man gemmer godterne til sidst – et bud på, hvad man så skal gøre. Hvad er så regeringens plan? Hvis man ønsker solidariteten, og den hørte jeg fra ministerens side at man ønsker at have, men ikke en solidarisk hæftelse, hvad er det så for en solidaritet? Hvad er det så for nogle skridt, regeringen synes der skal tages for at undgå gælden? Men det, der gør, at jeg stiller spørgsmålet, er netop bekymringen for, at når nu et af de lande, der tidligere så klart har sagt nej, nemlig Tyskland, begynder at åbne op, om ministeren så kan være sikker på, at det er muligt at undgå, at der kommer fælles hæftelse fremadrettet i de hjælpepakker, EU vil vedtage for at hjælpe landene igennem coronakrisen.

Svar:  EU står i en helt exceptionel situation på grund af coronakrisen, og det er også baggrunden for, at der blandt andet i regi af finansministrene er blevet lavet en række tiltag, der samlet set bidrager med at kunne lave en indsprøjtning til den europæiske økonomi på cirka 4.000 milliard kroner Det er blevet bakket op og sanktioneret og vedtaget efterfølgende af stats- og regeringscheferne. Og jeg må sige, at jeg ikke har den samme læsning af, at Tyskland lige pludselig skulle være slået ind på en kurs, hvor man synes, at det bare er en god idé at lave fælles gæld landene imellem. Men man har i konkrete tilfælde, blandt andet i det, man kalder SURE, lavet en ordning, hvor lande via EU kan få lov til at låne til en lavere rente, men de hænger altså stadig væk selv på gælden. De skal stadig væk selv betale den tilbage.
Kommentar:  Jeg har ikke en tidsplan med til spørgeren i dag, men jeg kan forsikre spørgeren om, at vi er i fuld gang med at udvikle på det forslag. Spørgeren ved jo også fra sin tidligere plads i netop Beskæftigelsesministeriet, at det heller ikke er helt enkelt at skrue sammen, men det kommer ikke til at afholde os fra at gøre det. Vi går målrettet efter at få etableret en pligt til at bidrage for nytilkomne i Danmark, fordi vi mener, det er vigtigt, og at det er et vigtigt redskab til at bryde de sociale og kulturelle barrierer, som står i vejen for, at måske især ikkevestlige kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet. Der håber vi jo rigtig meget, at partiet Venstre vil gå konstruktivt ind i de drøftelser og forhåbentlig også i realitetsforhandlinger om det, når vi fremlægger det endelige bud på, hvordan det skal skrues sammen.

Svar:  Det vil vi glæde os til at høre mere om. Og så tror jeg sådan set, at vi bare lader det være ved det, for jeg tror ikke, vi kommer det meget nærmere i dag
Kommentar:  Der er ingen, der beder om ordet, så går vi til afstemning.

Svar:  Vi stemmer om lovforslagets endelige vedtagelse, og der kan stemmes. Afstemningen slutter. For lovforslaget stemte: 106 (V, S, DF, SF, KF, RV, EL, LA, Christian H. Hansen (UFG) og Pia Christmas-Møller (UFG)), imod stemte: 0, hverken for eller imod stemte: 0. Lovforslaget er vedtaget og bliver sendt til statsministeren.
Kommentar:  Jeg vil bare sige, at jeg bestemt ikke er så nøjsom. Jeg synes, at 105 regler – skøre regler, eller hvad de er – kan være alt for lidt. Jeg har et langt højere ambitionsniveau. Jeg vil godt bare på arbejdsmarkedsområdet finde 105 regler, for dem kunne vi sætte os ned og finde. Sagen er jo den, at ministeren trods den stigende arbejdsløshed ikke har fundet anledning til at fjerne en eneste regel fra sit område, ikke en eneste regel, der modvirker, at der kan ske noget fornuftigt, så folk, der er blevet arbejdsløse, kan komme i uddannelse og så videre Man giver dem slet ikke tilbuddet, men siger: Nej, det kan de ikke få. For hvis man har været på arbejdsfordelingsordning, kan man ikke få SVU. Så siger ministeren, at jeg skal komme med nogle eksempler. Jamen det er jo forbudt at give SVU. Ministeren skal tage sig sammen, og regeringen skal tage sig sammen og få fjernet de bureaukratiske regler, der gør, at folk ikke kan få en opkvalificering. Sådan er det. Der står i dag, at man ikke kan opkvalificere, og det er noget, man ude på den store virksomhed, der er ved at lukke ned, støder på, når man laver arbejdsfordeling. Så siger man: Hvilke tilbud er der til jer? Ja, det tilbud er der så ikke, fordi regeringen siger, at det ikke må gives. Men jeg skal gerne komme med tonsvis af eksempler, så vi, hvis vi kan blive enige om, at den her regel skal fjernes, kan komme i gang – jo hurtigere, des bedre.

Svar:  Jeg håber virkelig, at herre Bjarne Laustsen tager imod en fremstrakt hånd og sender de eksempler, som han mener at have, for jeg vil meget gerne kigge på dem, men dermed ikke være sagt, at jeg vil ændre reglerne. Men jeg vil naturligvis gerne kigge på de ting, som herre Bjarne Laustsen kan komme med. Lad mig så først lige til den sang om afbureaukratisering sige, at jeg jo ikke er bekendt med, om Socialdemokratiet overhovedet vil stemme for de 105 forslag, som regeringen har fremlagt, det kan jeg jo håbe på, og jeg kan håbe på, at der også er alvor bag ordene, når herre Bjarne Laustsen og Socialdemokratiet slår sig op på gerne at ville lave en afbureaukratisering. Så det håber jeg på. Dernæst er det mig bekendt ikke sådan, at Socialdemokratiet stemte for alle de afbureaukratiseringstiltag, som regeringen gjorde på beskæftigelsesområdet sidste år, hvor der jo netop blev fjernet regel efter regel på beskæftigelsesområdet, vil jeg sige til herre Bjarne Laustsen. Det er jo, fordi beskæftigelsesområdet er det område, der kom først med regelforenkling, at der ikke er noget i den nye pakke med de 105 regler. Det ved herre Bjarne Laustsen vist godt.