4 Az e rendelet „ Az alkalmazandó jogszabályok meghatározása ” című II . címében található „ Általános szabályok ” címet viselő 11 . cikk ekként rendelkezik :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 1 ) Az e rendelet hatálya alá tartozó személyekre csak egy tagállam jogszabályai alkalmazandóak .


E jogszabályokat e cím rendelkezései szerint kell meghatározni .


( 3 ) A 12 – 16 . cikkre is figyelemmel :


a ) a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként egy tagállamban tevékenységet folytató személyek az adott tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartoznak ;

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


5 Az ugyanezen címben szereplő , „ különös szabályok ” címet viselő 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése a 2012 . február 1 ‑ je és 2013 . december 13 . közötti időszakban ( a továbbiakban : a vita tárgyát képező időszak ) a következőket tartalmazta :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Az a személy , aki a tagállamok egyikében munkavállalóként végzi tevékenységét olyan munkáltató alkalmazásában , aki tevékenységeit szokásosan abban a tagállamban végzi , és akit az említett munkáltató egy másik tagállamba küld , hogy a munkáltató nevében ott munkát végezzen , továbbra is az előbb említett tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartozik , feltéve , hogy az ilyen munkavégzés várható időtartama nem haladja meg a huszonnégy hónapot , és a szóban forgó személy kiküldetése nem egy másik személy leváltása céljából történik . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


6 A vita tárgyát képező időszak során a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdését módosította a 883 / 2004 rendelet és a 987 / 2009rendelet módosításáról szóló , 2012 . május 22 ‑ i 465 / 2012 / EU rendelet ( HL 2012 . L 149 , 4 . o . ) és e bekezdés végére beillesztette a „ kiküldött ” szót .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


7 Ugyanezen rendelet „ Az igazgatási bizottság és a tanácsadó bizottság ” című IV . címébe tartozó , „ Az igazgatási bizottság összetétele és működése ” címet viselő 71 . cikk ( 1 ) bekezdése a következőképpen rendelkezik :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Az Európai Közösségek Bizottsága mellett működő , a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság ( a továbbiakban : az igazgatási bizottság ) minden egyes tagállam részéről egy kormányzati képviselőből áll , akiket szükség esetén szakértő tanácsadók segítenek .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az igazgatási bizottság ülésein az [ Európai Bizottság ] képviselője tanácsadói minőségben vesz részt . ”


8 E IV . cím „ Az igazgatási bizottság összetétele és működése ” című 72 . cikkének a szövege a következő :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Az igazgatási bizottság a következő feladatokat látja el :


a ) foglalkozik az igazgatási jellegű kérdésekkel , és az e rendelet vagy a [ 987 / 2009 ] rendelet rendelkezéseiből , illetve az azok szerint megkötött megállapodásokból eredő értelmezési kérdésekkel , az érintett hatóságok , intézmények és személyek azon jogának sérelme nélkül , hogy a tagállamok jogszabályaiban , valamint e rendeletben vagy a Szerződésben előírt eljárást kezdeményezzenek , illetve bíróságokhoz forduljanak ;

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


c ) erősíti és fejleszti a tagállamok és intézményeik közötti együttműködést szociális biztonsági ügyekben , többek között a személyek egyes csoportjaira vonatkozó egyedi kérdések figyelembevétele céljából ; a szociális biztonsági rendszerek koordinációjának területén elősegíti a határokon átnyúló együttműködési tevékenységek megvalósítását ;

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


9 A 883 / 2004 rendelet „ Vegyes rendelkezések ” címet viselő V . címének „ Együttműködés ” című 76 . cikke értelmében :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 1 ) A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai minden információt közölnek egymással a következőkről :


a ) az e rendelet végrehajtása érdekében tett intézkedésekről ;


b ) jogszabályaik változásairól , amelyek feltehetően befolyásolják e rendelet végrehajtását .


( 2 ) E rendelet alkalmazásában a tagállamok hatóságai és intézményei kölcsönösen segítik egymást , és úgy járnak el , mintha saját jogszabályaikat hajtanák végre .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


10 A 987 / 2009 rendelet ( 2 ) , ( 6 ) és ( 12 ) preambulumbekezdése az alábbiakat mondja ki :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 2 ) A szociális biztonsági intézmények közötti eredményesebb és szorosabb együttműködés kulcsfontosságú tényező abból a szempontból , hogy a [ 883 / 2004 ] rendelet hatálya alá tartozó személyek a lehető legrövidebb idő alatt és optimális feltételek mellett élhessenek jogaikkal .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 6 ) Bizonyos eljárások megerősítése révén nagyobb jogbiztonságot és átláthatóságot kell biztosítani a [ 883 / 2004 ] rendelet alkalmazói számára .


Például az egyes kötelezettségek teljesítésére vagy bizonyos adminisztratív feladatok végrehajtására szabott határidőknek elő kell segíteniük a biztosított személyek és az intézmények közötti kapcsolatok tisztázását és strukturálását .


( 12 ) Az e rendelet által meghatározott számos intézkedésnek és eljárásnak az a célja , hogy nagyobb átláthatóságot biztosítson a tagállamok által a 883 / 2004 / EK rendelet keretében alkalmazandó előírások vonatkozásában .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ezek az intézkedések és eljárások [ a Bíróság ] ítélkezési gyakorlatából , az igazgatási bizottság határozataiból , valamint a Szerződésben meghatározott alapvető szabadságok keretén belül a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának több mint harmincéves tapasztalatából erednek . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


11 A 987 / 2009 rendelet „ Általános rendelkezések ” címet viselő első címében a fogalommeghatározásokat tartalmazó I . fejezet 1 . cikke ( 2 ) bekezdésének c ) pontja előírja , hogy a „ dokumentum ” kifejezés az „ adathordozótól függetlenül , szerkezeténél fogva elektronikus úton történő adatcserére alkalmas adatcsoport , amelynek közlése [ a 883 / 2004 rendelet ] és a [ 987 / 2009 ] rendelet megvalósulása érdekében szükséges ” .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


12 Ezen I . cím „ Az együttműködésre és az adatcserére vonatkozó rendelkezések ” címet viselő II . fejezetének a „ Más tagállamban kiállított dokumentumok és bizonyítékok jogi értéke ” című 5 . cikke a következőképpen rendelkezik :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 1 ) A valamely tagállam intézménye által [ a 883 / 2004 rendelet ] és a [ 987 / 2009 ] rendelet alkalmazása céljából egy személy helyzetének bemutatására kiállított dokumentumokat , valamint a dokumentumok kiállításának alapjául szolgáló bizonyítékokat a többi tagállam intézményei mindaddig elfogadják , amíg azokat a kiállító tagállam vissza nem vonja vagy érvénytelenné nem nyilvánítja .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) Amennyiben a dokumentum érvényessége vagy az abban szereplő bejegyzések alapját képező tények pontossága tekintetében kétség merül fel , a dokumentumot átvevő tagállami intézmény kéri a kiállító intézménytől a szükséges pontosításokat , valamint adott esetben a dokumentum visszavonását .


A kiállító intézmény felülvizsgálja a dokumentum kiállításának alapját képező indokokat , és szükség esetén visszavonja a dokumentumot .


( 3 ) A ( 2 ) bekezdés értelmében az érintett személy által szolgáltatott információ , a dokumentum vagy bizonyíték megalapozottsága vagy az azokban szereplő bejegyzések alapját képező tények tekintetében felmerült kétség esetén a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézmény az illetékes intézmény kérésére – ha ez lehetséges – elvégzi ezen információ vagy dokumentum szükséges ellenőrzését .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 4 ) Amennyiben az érintett intézmények között nem születik megállapodás , az ügyet az illetékes hatóságokon keresztül az igazgatási bizottság elé lehet terjeszteni , legkorábban egy hónappal azon napot követően , hogy a dokumentumot kézhez vevő intézmény benyújtotta a kérelmet .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az igazgatási bizottság hat hónapon belül azon napot követően , hogy az ügyet elé terjesztették , megkísérli az álláspontok összeegyeztetését . ”


13 E II . fejezetnek a „ Jogszabályok ideiglenes alkalmazása és ellátások ideiglenes nyújtása ” című 6 . cikke értelmében :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 1 ) Ha a [ 987 / 2009 ] rendelet eltérően nem rendelkezik , amennyiben az alkalmazandó jogszabályok azonosítása tekintetében két vagy több tagállam intézményeinek vagy hatóságainak álláspontja eltér , az érintett személyre átmenetileg e tagállamok valamelyikének jogszabályait kell alkalmazni , az elsőbbséget az alábbiak szerint megállapítva :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


a ) ha a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység gyakorlása kizárólag egy tagállamban történik , azon tagállam jogszabályai alkalmazandók , ahol a személy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységét ténylegesen gyakorolja ;

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 3 ) Amennyiben az érintett intézmények vagy hatóságok között nem születik megállapodás , az ügyet az illetékes hatóságokon keresztül az igazgatási bizottság elé lehet terjeszteni , legkorábban egy hónappal azon napot követően , amikor az ( 1 ) vagy a ( 2 ) bekezdésben említett álláspontbeli különbség felmerült .


Az igazgatási bizottság hat hónapon belül azon napot követően , hogy az ügyet elé terjesztették , megkísérli az álláspontok összeegyeztetését .


14 A 987 / 2009 rendelet „ Az alkalmazandó jogszabályok maghatározása ” címet viselő II . címe „ [ A 883 / 2004 rendelet ] 11 . cikke ( 3 ) bekezdése b ) és d ) pontjának , valamint 11 . cikke ( 4 ) bekezdésének és 12 . cikkének alkalmazására irányuló eljárás ( az érintett intézmények tájékoztatása ) ” című 15 . cikkének ( 1 ) bekezdése a vita tárgyát képező időszak elején alkalmazandó változatában a következőképpen rendelkezett :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Amennyiben a [ 987 / 2009 ] rendelet 16 . cikke másképp nem rendelkezik , ha egy személy az [ a 883 / 2004 rendelet ] II . címe szerint illetékes tagállamtól eltérő tagállamban folytatja tevékenységét , a munkáltató vagy – tevékenységét nem munkavállalóként gyakorló személy esetében – az érintett személy erről tájékoztatja – lehetőleg előzetesen – az alkalmazandó jogszabályok szerinti tagállam illetékes intézményét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ezen intézmény az érintett személyre [ a 883 / 2004 rendelet ] 11 . cikke ( 3 ) bekezdésének b ) pontja vagy 12 . cikke szerint alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó információt haladéktalanul hozzáférhetővé teszi az érintett személy és a tevékenység gyakorlása szerinti tagállam illetékes hatósága számára . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


15 A vita tárgyát képező időszak során a 465 / 2012 rendelet módosította a 987 / 2009 rendelet 15 . cikke ( 1 ) bekezdésének második mondatát .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E rendelkezés módosított változatának a szövege a következő :


Ezen intézmény kiállítja az érintett személy számára a [ 987 / 2009 ] rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésében említett tanúsítványt , valamint a tevékenység gyakorlása szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által kijelölt intézmény számára haladéktalanul hozzáférhetővé teszi az e személyre [ a 883 / 2004 rendelet ] 11 . cikke ( 3 ) bekezdésének b ) pontja vagy 12 . cikke szerint alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó információt . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


16 Az ugyanezen címbe tartozó , „ Az érintett személyek és a munkáltatók tájékoztatása ” című 19 . cikk szövege a következő :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 1 ) Azon tagállam illetékes intézménye , amelynek jogszabályai [ a 883 / 2004 rendelet ] II . címe szerint alkalmazandóvá válnak , értesíti az érintett személyt – valamint adott esetben annak munkáltatóját vagy munkáltatóit – az e jogszabályok szerinti kötelezettségeiről .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Megadja számukra a jogszabályokban előírt alakiságok teljesítéséhez szükséges segítséget .


( 2 ) Az érintett személy vagy a munkáltató kérésére azon tagállam illetékes intézménye , amelynek jogszabályai [ a 883 / 2004 rendelet ] II . címe szerint alkalmazandók , tanúsítja , hogy ezeket a jogszabályokat kell alkalmazni , és adott esetben jelzi , hogy mely időpontig és milyen feltételekkel . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


17 E II . cím „ Az intézmények közötti együttműködés ” című 20 . cikke értelmében :


„ ( 1 ) A megfelelő intézmények közlik [ a 883 / 2004 rendelet ] II . címe szerint valamely személyre alkalmazandó jogszabályok szerinti tagállam illetékes intézményével az azon időpont megállapításához szükséges információt , amelytől kezdve a jogszabályokat alkalmazni kell , valamint az azon járulékok megállapításához szükséges információt , amelyek fizetésére a személy és annak munkáltatója vagy munkáltatói e jogszabályok alapján kötelezettek .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) Azon tagállam illetékes intézménye , amelynek jogszabályai valamely személyre vonatkozóan [ a 883 / 2004 rendelet ] II . címe szerint alkalmazandóvá válnak , az ezen jogszabályok hatálybalépésének időpontjára vonatkozó információt elérhetővé teszi azon tagállam illetékes hatósága számára , amely jogszabályainak hatálya alá a személy a legutóbb tartozott . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


18 A „ Vegyes , átmeneti és záró rendelkezések ” címet viselő V . cím „ Tájékoztatás ” című 89 . cikkének ( 3 ) bekezdése a következőképpen rendelkezik :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Az illetékes hatóságok gondoskodnak arról , hogy intézményeik ismerjenek és alkalmazzanak minden [ uniós ] , jogalkotási vagy egyéb rendelkezést a 883 / 2004 rendelet ] és a [ 987 / 2009 ] rendelet hatálya alá tartozó területeken és azok feltételei szerint , az igazgatási bizottság határozatait is beleértve . ”


Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések


19 Az Alpenrind az élőállat ‑ és húskereskedelem területén működő társaság .


1997 óta bérelt vágóhidat üzemeltet Salzburgban .


20 Az Alpenrind – korábban S GmbH – 2007 ‑ ben szerződést kötött a magyarországi székhelyű Martin‑Meattel , amelyben ez utóbbi heti 25 fél marha mennyiségben húsfeldarabolást és csomagolást vállalt .

O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A munkákat az Alpenrind helyiségeiben Ausztriába kiküldött munkavállalók végezték .


2012 . január 31 ‑ én a Martin‑Meat felhagyott a húsdarabolási tevékenységgel és az Alpenrind részére a továbbiakban vágási szolgáltatást nyújtott .

B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O B-ORGANISATION O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O

B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O


21 Az Alpenrind 2012 . január 24 ‑ én szerződést kötött a magyarországi székhelyű Martimpexszel , amelyben ez utóbbi 2012 . február 1 ‑ je és 2014 . január 31 . között 55 000 tonna fél marha feldarabolását vállalta .

O O B-ORGANISATION B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-AMOUNT I-AMOUNT I-AMOUNT O O O O O

O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY I-DAY O B-VALUE I-VALUE B-UNIT O O O O O


A húsdarabokat a Martimpex átvette , és munkavállalóival tovább darabolta és csomagolta .


22 2014 . február 1 ‑ jétől az Alpenrind ismét a Martin‑Meatet bízta meg az említett húsdarabolási munkálatoknak a fent említett helyiségekben való elvégzésével .

O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O B-ORGANISATION O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O

O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


23 A vita tárgyát képező időszak tekintetében a Martimpex által foglalkoztatott több mint 250 munkavállaló vonatkozásában az illetékes magyar szociális biztonsági intézmény – részben visszamenőleges hatállyal , és részben olyan esetekben , amelyekben az osztrák szociális biztonsági intézmény már megállapította az érintett munkavállaló osztrák jogszabályok szerinti biztosítási kötelezettségét – a 883 / 2004 rendelet 11 – 16 . cikke , valamint a 987 / 2009 / EK rendelet 19 . cikke alapján igazolást állított ki a magyar szociális biztonsági jogszabályok alkalmazásáról .

O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ezen igazolások mindegyikében az Alpenrind szerepel a tevékenység végzésének helye szerinti munkáltatóként .


24 A salzburgi egészségbiztosítási pénztár a fent említett munkavállalóknak az Alpenrind , a Martin‑Meat és a Martimpex közös üzemében történő munkavégzés alapján megállapította e munkavállalóknak az Allgemeine Sozialversicherungsgesetz ( társadalombiztosítási törvénykönyv ) 4 . cikkének ( 1 ) és ( 2 ) bekezdése és az Arbeitslosenversicherungsgesetz ( a munkanélküliségi biztosításról szóló törvény ) 1 . cikke ( 1 ) bekezdésének a ) pontja alapján a vita tárgyát képező időszakban fennálló biztosítási kötelezettségét .

O O B-ADDRESS O O O O O O O B-ORGANISATION O O B-ORGANISATION O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O B-CITY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


25 A Verwaltungsgericht ( közigazgatási bíróság , Ausztria ) a kérdést előterjesztő bíróság előtt megtámadott ítéletében az osztrák szociális biztonsági intézmény hatáskörének és illetékességének hiányára tekintettel megsemmisítette a salzburgi egészségbiztosítási pénztár említett határozatát .

O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A Verwaltungsgericht ( közigazgatási bíróság ) határozatát azzal indokolta többek között , hogy az illetékes magyar szociális biztonsági intézmény az osztrák biztosítási kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi személy vonatkozásában kiállított A1 igazolást , amely szerint az adott személy valamely meghatározott időponttól kezdődően a Martimpex Magyarországon foglalkoztatott és kötelezően biztosított munkavállalója , és előre láthatóan az adott nyomtatványban feltüntetett időszakban – amely magában foglalja a vita tárgyát képező időszakot – az Alpenrindhez Ausztriába küldik ki .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION B-ADDRESS O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O


26 A salzburgi egészségbiztosítási pénztár és a miniszter az ezen ítélettel szembeni , a kérdést előterjesztő bíróság elé terjesztett fellebbezésben vitatja az A1 igazolások abszolút kötelező erejének gondolatát .

O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O B-CITY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E kötelező erő az EUSZ 4 . cikk ( 3 ) bekezdése szerinti , a tagállamok közötti lojális együttműködés elvének betartásán alapul .


Álláspontjuk szerint a magyar szociális biztonsági intézmény megsértette ezt az elvet .


27 A kérdést előterjesztő bíróság szerint Magyarország felhívta a figyelmet arra , hogy csak bírósági döntés oldhatja meg a patthelyzetet , amely Magyarországot is érinti , és a magyar nemzeti joggal ellentétes az A1 igazolások visszavonása .

O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O


A salzburgi egészségbiztosítási pénztár úgy véli , hogy Magyarországon nem rendelkezik kereshetőségi joggal .


Szerinte az egyetlen módja annak , hogy érdemi határozatot lehessen elérni , az , hogy az illetékes magyar intézmény által kiállított A1 igazolás ellenére megállapítja az ausztriai biztosítási kötelezettséget .


28 A kérdést előterjesztő bíróság rámutat , hogy a miniszter olyan iratokat mutatott be , amelyekből kiderül , hogy az igazgatási bizottság 2016 . június 20 – 21 ‑ i ülésén arra az álláspontra helyezkedett , hogy Magyarország tévesen nyilvánította magát illetékesnek az érintett munkavállalók vonatkozásában , és ezért vissza kell vonni az A1 igazolásokat .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O


29 A kérdést előterjesztő bíróság úgy véli , hogy az előtte folyamatban lévő jogvita bizonyos , az uniós jog értelmezésével kapcsolatos kérdéseket vet fel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


30 Különösen , e bíróság először is megállapítja , hogy a 987 / 2009 rendelet 5 . cikkének szövege szerint a 883 / 2004 és a 987 / 2009 rendelet alkalmazása céljából valamely személy helyzetének bemutatására kiállított dokumentumok , valamint a dokumentumok kiállításának alapjául szolgáló bizonyítékok csak a tagállamok szociális biztonsági intézményeit kötik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ennélfogva az említett bíróság kétségeket támaszt azt illetően , hogy e kötelező erő a nemzeti bíróságokra is vonatkozik‑e .


31 Másodszor , a kérdést előterjesztő bíróság egyrészt azt kérdezi , hogy az igazgatási bizottság előtti eljárás befolyásolhatja‑e adott esetben az A1 igazolások kötelező erejét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E bíróság különösen arra keres választ , hogy az igazgatási bizottság olyan eljárását követően , amely nem vezetett megállapodásra és nem eredményezte az A1 igazolások visszavonását sem , megszűnt‑e ezen igazolások kötelező ereje és megindítható‑e így a biztosítási kötelezettség megállapítása iránti eljárás .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


32 Másrészt a kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi , hogy a jelen ügyben bizonyos A1 igazolásokat visszamenőleges hatállyal állítottak ki , részben azután , miután az osztrák intézmény már megállapította a biztosítási kötelezettséget .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E bíróság felveti azt a kérdést , hogy az ilyen dokumentumok kiállítása visszamenőlegesen akkor is kötelező joghatást vált‑e ki , ha a fogadó államban korábban már hivatalosan megállapították a biztosítási kötelezettséget .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ugyanis az említett bíróság szerint megállapítható , hogy az osztrák intézmény által kibocsátott , a biztosítási kötelezettséget megállapító aktusok a 987 / 2009 rendelet 5 . cikkének ( 1 ) bekezdése értelmében szintén „ dokumentumok ” , és így e rendelkezés értelmében kötelező erővel bírnak .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


33 Harmadszor , abban az esetben , ha bizonyos körülmények között az A1 igazolások csak korlátozottan bírnak kötelező erővel , a kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni , hogy a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdésében előírt azon feltételt , amely szerint a kiküldött személy továbbra is azon tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik , amelyben munkáltatójának székhelye van , feltéve , hogy e személy kiküldetése nem egy másik személy felváltása céljából történik , úgy kell‑e értelmezni , hogy a munkavállalót nem válthatja fel közvetlenül egy újonnan kiküldött munkavállaló , függetlenül attól , hogy ez az újonnan kiküldött munkavállaló mely vállalkozástól vagy tagállamból érkezik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Noha e szigorú értelmezés segítségével elkerülhetők lennének a visszaélések , azonban ez nem következik szükségszerűen a rendelet 12 . cikke ( 1 ) bekezdésének szövegéből .


34 E körülmények között a Verwaltungsgerichtshof ( legfelsőbb közigazgatási bíróság , Ausztria ) úgy határozott , hogy az eljárást felfüggeszti , és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé :

O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ 1 ) A Bíróság előtt az EUMSZ 267 . cikk alapján indított eljárásban is érvényesül‑e a [ 987 / 2009 ] rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdése szerinti dokumentumoknak [ az e rendelet ] 5 . cikkében meghatározott kötelező ereje ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 ) Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén :


a ) Akkor is érvényesül‑e a dokumentumok hivatkozott kötelező ereje , amikor korábban [ az igazgatási bizottság ] előtt olyan eljárást folytattak , amely nem vezetett megállapodásra , és a vitatott dokumentumok visszavonását sem eredményezte ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


b ) Akkor is érvényesül‑e a dokumentumok ezen kötelező ereje , amikor csak azt követően állítják ki az A1 igazolást , hogy a fogadó tagállam hivatalosan megállapította a jogszabályai alapján fennálló biztosítási kötelezettséget ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Visszamenőleges hatályú‑e ezekben az esetekben ez a kötelező erő ?


3 ) Amennyiben meghatározott feltételek mellett a 987 / 2009 / EK rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdése szerinti dokumentumok kötelező ereje korlátozott :


Ellentétes‑e a 883 / 2004 / EK rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdésében szereplő felváltó kiküldetés tilalmával az , hogy a felváltásra nem ugyanazon , hanem valamely más munkáltató általi kiküldés következtében kerül sor ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Jelentősége van‑e e tekintetben annak , ha


a ) e munkáltató székhelye ugyanabban a tagállamban van , mint az első munkáltató székhelye , vagy ha


b ) az első és a második kiküldő munkáltató között személyi és / vagy szervezeti összefonódások állnak fenn ? ”


Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről


35 A kérdést előterjesztő bíróság első kérdésével lényegében arra keresi a választ , hogy a 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell‑e értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás nem csak a tevékenység gyakorlásának helye szerinti tagállam intézményeit , hanem e tagállam bíróságait is köti .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


36 Rögtön emlékeztetni kell arra , hogy a 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdése értelmében azon tagállam illetékes intézménye , amelynek a joga a 883 / 2004 rendelet II . címének rendelkezései – ideértve tehát e rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdését is – értelmében alkalmazandó , az érintett személy vagy a munkáltató kérelmére igazolja , hogy e jogszabályok alkalmazandók , és adott esetben megjelöli , hogy mely időpontig és milyen feltételekkel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


37 A 987 / 2009 rendelet 5 . cikkének ( 1 ) bekezdése előírja , hogy a valamely tagállam intézménye által a 883 / 2004 rendelet és a 987 / 2009 rendelet alkalmazása céljából valamely személy helyzetének bemutatására kiállított dokumentumokat , valamint a dokumentumok kiállításának alapjául szolgáló bizonyítékokat a többi tagállam intézményei mindaddig elfogadják , amíg azokat a kiállító tagállam vissza nem vonja vagy érvénytelenné nem nyilvánítja .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


38 Kétségtelen , hogy e rendelkezés – amint azt a kérdést előterjesztő bíróság is megjegyezte – anélkül tartalmazza azt , hogy az a szerinti dokumentumokat az e dokumentumok kiállítási helyétől eltérő tagállamok „ intézményei ” elfogadják , hogy kifejezetten utalna e többi tagállam bíróságaira .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


39 Mindenesetre az említett rendelkezés azt is előírja , hogy az ilyen dokumentumokat „ mindaddig elfogadják , amíg azokat a kiállító tagállam vissza nem vonja vagy érvénytelenné nem nyilvánítja ” , amely főszabály szerint azt sugallja , hogy az A1 igazolásokat – adott esetben – kizárólag a kiállító tagállam hatóságai és bíróságai vonhatják vissza vagy nyilváníthatják érvénytelenné .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


40 Ezen értelmezést erősíti meg a 987 / 2009 rendelet 5 . cikke ( 1 ) bekezdésének keletkezése , valamint azon szövegösszefüggés is , amelybe e rendelkezés ágyazódik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


41 A Bíróság különösen az A1 igazolást megelőzően alkalmazott E 101 ‑ es igazolást illetően már kimondta , hogy ez a valamely tagállam illetékes intézménye által a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408 / 71 / EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1972 . március 21 ‑ i 574 / 72 / EGK tanácsi rendelet ( HL 1972 . L 74 . , 1 . o . ; magyar nyelvű különkiadás 5 . fejezet , 1 . kötet , 83 . o . )

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


12a . cikkének ( 1a ) bekezdése alapján kiállított igazolás az e tevékenység végzésének helye szerinti tagállamnak mind intézményeit , mind bíróságait köti ( lásd ebben az értelemben : 2006 . január 26 ‑ i Herbosch Kiere ítélet , C ‑ 2 / 05 , EU : C : 2006 : 69 , 30 – 32 . pont ; 2017 . április 27 ‑ i A‑Rosa Flussschiff ítélet , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , 51 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


42 Márpedig a 987 / 2009 rendelet ( 12 ) preambulumbekezdése többek között kimondja , hogy az e rendeletben előírt intézkedések és eljárások a „ [ Bíróság ] ítélkezési gyakorlatából , az igazgatási bizottság határozataiból , valamint a Szerződésben meghatározott alapvető szabadságok keretén belül a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának több mint harmincéves tapasztalatából erednek ” .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


43 A Bíróság ugyanígy már rámutatott , hogy a 987 / 2009 rendelet kodifikálta a Bíróság ítélkezési gyakorlatát , azáltal , hogy rögzíti az E 101 ‑ es igazolás kötelező jellegét és a kiállító intézménynek az említett igazolás érvényességének értékelésére vonatkozó kizárólagos hatáskörét , illetve azáltal , hogy kifejezetten átveszi az eljárást mind a valamely tagállam illetékes intézménye által kiállított dokumentumok helytállóságával , mind pedig az érintett munkavállalóra alkalmazandó jogszabály meghatározásával kapcsolatos jogviták megoldása céljából ( 2017 . április 27 ‑ i A‑Rosa Flussschiff ítélet , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , 59 . pont ; 2017 . október 24 ‑ i Belu Dienstleistung és Nikless végzés , C ‑ 474 / 16 , nem tették közzé , EU : C : 2017 : 812 , 19 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


44 Ebből következően , ha az uniós jogalkotó a 987 / 2009 rendelet elfogadásakor e tekintetben el kívánt volna térni a korábbi ítélkezési gyakorlattól , hogy a tevékenység végzése szerinti tagállamok bíróságait ne kössék a valamely más tagállamban kiállított A1 igazolások , ezt kifejezetten elő is írhatta volna .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


45 Egyébiránt , ahogy azt a főtanácsnok indítványának 35 . pontjában megállapította , a Bíróság E 101 ‑ es igazolásokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának alapját képező megfontolások maradéktalanul érvényesek a 883 / 2004 és a 987 / 2009 rendelet keretében is .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Különösen , míg a jogbiztonság elvét többek között a 987 / 2009 rendelet ( 6 ) preambulumbekezdése , a munkavállalók egy szociális biztonsági rendszer hatálya alá tartozását pedig a 883 / 2004 rendelet ( 15 ) premabulumbekezdése , valamint 11 . cikkének ( 1 ) bekezdése mondja ki , addig a lojális együttműködés elve mind a 883 / 2004 rendelet 76 . cikkéből , mind pedig a 987 / 2009 rendelet ( 2 ) preambulumbekezdéséből és 20 . cikkéből is következik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


46 Így , noha megállapításra került , hogy ha – joggal való visszaélés vagy csalás esetén túl – az illetékes nemzeti intézmény az érintett munkavállalót fogadó saját tagállama bíróságához fordulva érvénytelennek nyilváníthatná az A1 igazolást , akkor a tagállamok illetékes intézményei közötti lojális együttműködésre alapított rendszer veszélybe kerülne ( lásd ebben az értelemben az E 101 ‑ es igazolásokat illetően : 2006 . január 26 ‑ i Herbosch Kiere ítélet , C ‑ 2 / 05 , EU : C : 2006 : 69 , 30 . pont ; 2017 . április 27 ‑ i A‑Rosa Flussschiff ítélet , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , 47 . pont ; 2018 . február 6 ‑ i Altun és társai ítélet , C ‑ 359 / 16 , EU : C : 2018 : 63 , 54 . , 55 . , 60 . és 61 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR O B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR O B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


47 A fentiekre tekintettel az első kérdésre azt a választ kell adni , hogy a 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás nem csak a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam intézményeit , hanem e tagállam bíróságait is köti .


48 A kérdést előterjesztő bíróság második kérdésének első részében lényegében azt kérdezi , hogy a 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell‑e értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam szociális biztonsági intézményeit és e tagállam bíróságait mindaddig köti , míg ezt az igazolást az azt kiállító tagállam vissza nem vonja vagy érvénytelennek nem nyilvánítja , még ha ez utóbbi tagállam és a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságai az igazgatási bizottsághoz is fordultak , amely megállapította , hogy ezt az igazolást tévesen állították ki és azt vissza kell vonni .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


49 A magyar kormány elsődlegesen úgy érvel , hogy az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdés első része hipotetikus , mivel a jelen esetben az igazgatási bizottság olyan megoldásra jutott , amelyet mind az Osztrák Köztársaság , mind Magyarország elfogadott , és a magyar hatóságok jelezték , hogy ennek következményeképpen hajlandóak visszavonni a kérdéses A1 igazolásokat .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O


50 E tekintetben emlékeztetni kell arra , hogy – amint azt a Bíróság több alkalommal megállapította – az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében kizárólag az ügyben eljáró és határozathozatalra hivatott nemzeti bíróság hatáskörébe tartozik annak megítélése , hogy – tekintettel az ügy különleges jellemzőire – ítélete meghozatalához szükségesnek tartja‑e az előzetes döntéshozatalt , és ha igen , a Bíróságnak feltett kérdései relevánsak‑e .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Következésképpen , amennyiben az előterjesztett kérdések valamely uniós jogi szabály értelmezésére vagy érvényességére vonatkoznak , a Bíróság – főszabály szerint – köteles határozatot hozni ( 2018 . február 7 ‑ i American Express ítélet , C ‑ 304 / 16 , EU : C : 2018 : 66 , 31 . pont , valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


51 Ebből következik , hogy az uniós jogra vonatkozóan előterjesztett kérdések releváns voltát vélelmezni kell .


A Bíróság csak akkor utasíthatja el a nemzeti bíróság által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés megválaszolását , ha az uniós szabály értelmezése vagy érvényességének értékelése semmilyen összefüggésben nincs az alapügy tényállásával vagy tárgyával , ha a probléma hipotetikus jellegű , vagy ha nem állnak a Bíróság rendelkezésére azok a ténybeli vagy jogi elemek , amelyek szükségesek ahhoz , hogy az elé terjesztett kérdésekre hasznos választ adhasson ( 2018 . február 7 ‑ i American Express ítélet , C ‑ 304 / 16 , EU : C : 2018 : 66 , 32 . pont , valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


52 A jelen ügyben kétségtelenül kitűnik a Bíróság rendelkezésére álló iratokból , hogy az igazgatási bizottság 2016 . május 9 ‑ én olyan véleményt adott , amely szerint a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy az alapügyben szereplő A1 igazolásokat egyáltalán nem lett volna szabad kiállítani és vissza kell vonni azokat , és e véleményt az említett bizottság ezt követően a 2016 . június 20 – 21 ‑ i 347 . ülésén megerősítette .

O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


53 Ugyanakkor nem vitatott , hogy ezen igazolásokat Magyarországon az illetékes intézmény nem vonta vissza , és a magyar bíróságok sem nyilvánították érvénytelennek azokat .

O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O


54 A Bíróság elé terjesztett iratokból kitűnik az is , hogy az Osztrák Köztársaság és Magyarország nem jutott megállapodásra ezen igazolások – vagy legalábbis azok közül egyesek – esetleges visszavonásának részleteit illetően .

O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS I-ADDRESS O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY I-COUNTRY O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ezenkívül ezen iratokból látszólag az is kitűnik , hogy az említett véleményben foglaltak végrehajtását felfüggesztették a jelen előzetes döntéshozatali eljárásra tekintettel , amelynek keretében a magyar kormány többek között azt képviseli , hogy az illetékes magyar intézmény a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján jogszerűen állította ki az alapügyben szereplő A1 igazolásokat .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


55 Ebből következik , hogy az alapjogvitát jellemző – a Bíróság elé terjesztett bizonyítékokból kitűnő – ténybeli körülmények a második előterjesztett kérdés első részének ténybeli előfeltevéseihez kapcsolódnak .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E feltételek között azon körülmény , amely szerint Magyarország – legalábbis elvileg – egyetértett az igazgatási bizottság megállapításával , egyáltalán nem csökkenti e kérdés relevanciáját az alapjogvita eldöntése szempontjából .

O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


56 Egyebekben az , hogy az igazgatási bizottság megállapította , hogy az alapügyben szereplő A1 igazolásokat vissza kell vonni , önmagában nem indokolhatja a jelen előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés elfogadhatatlanságát , mivel e kérdés éppen arra irányul , hogy e megállapítás a tevékenység végzése szerinti tagállam hatóságai és bíróságai szempontjából következményekkel járhat‑e az említett igazolások kötelező erejére nézve .


57 E körülmények között nem állapítható meg , hogy a második kérdés első része olyan mértékben hipotetikus lenne , ami megdöntené a relevanciának a jelen ítélet 51 . pontjában hivatkozott vélelmét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


58 Emlékeztetni kell arra , hogy a 883 / 2004 rendelet 72 . cikke szerint , amely felsorolja az igazgatási bizottság feladatait , ez a bizottság foglalkozik többek között az igazgatási jellegű kérdésekkel és az e rendelet vagy a 987 / 2009 rendelet rendelkezéseiből , illetve az azok alapján megkötött megállapodásokból eredő értelmezési kérdésekkel , az érintett hatóságok , intézmények és személyek azon jogának sérelme nélkül , hogy a tagállamok jogszabályaiban , valamint a 883 / 2004 rendeletben és a Szerződésben előírt eljárást kezdeményezzenek , illetve bíróságokhoz forduljanak .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


59 E 72 . cikk szerint az igazgatási bizottság feladata egyrészt , hogy erősítse és fejlessze a tagállamok és intézményeik közötti együttműködést szociális biztonsági ügyekben , többek között a személyek egyes csoportjaira vonatkozó egyedi kérdések figyelembevétele céljából , másrészt a szociális biztonsági rendszerek koordinációjának területén elősegítse a határokon átnyúló együttműködési tevékenységek megvalósítását .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


60 Közelebbről egy olyan helyzetet illetően , mint amilyenről az alapügyben szó van , amelyben vita alakult ki két tagállam illetékes intézménye között a 987 / 2009 rendelet 5 . cikkének ( 1 ) bekezdése szerinti dokumentumok vagy bizonyítékok tárgyában , e cikk ( 2 ) – ( 4 ) bekezdése e vita feloldására irányuló eljárást ír elő .


Különösen e cikk ( 2 ) és ( 3 ) bekezdése ír elő olyan lépéseket , amelyeket az érintett intézményeknek követniük kell az ilyen dokumentumok és bizonyítékok érvényességére , vagy az azokban foglaltak alapjául szolgáló tények helytálló voltára vonatkozó kétség esetén .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ugyanezen cikk ( 4 ) bekezdése pedig kimondja , hogy az érintett intézmények közötti megállapodás hiányában az illetékes hatóságok az igazgatási bizottsághoz fordulhatnak , amely azt követően , hogy az ügyet elé terjesztették , hat hónapon belül „ megkísérli az álláspontok összeegyeztetését ” .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


61 Amint azt a Bíróság az 1408 / 71 rendelettel kapcsolatban már kimondta , ha az igazgatási bizottság nem tudja összhangba hozni az illetékes intézményeknek az alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó álláspontját , az a tagállam , ahol az érintett munkavállaló munkát végez , a kiállító intézmény tagállamában létező esetleges jogorvoslatokat nem érintve legalábbis azt megteheti , hogy az EUMSZ 259 . cikk alapján kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárást indít annak érdekében , hogy a Bíróság ezen eljárás keretében megvizsgálhassa , hogy milyen jog irányadó erre a munkavállalóra , és így azt is , hogy az E 101 ‑ es igazolásban szereplő megállapítások pontosak voltak‑e ( 2017 . április 27 ‑ i A‑Rosa Flussschiff ítélet , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , 46 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


62 Meg kell tehát állapítani , hogy a 987 / 2009 rendelet 5 . cikkének ( 2 ) – ( 4 ) bekezdése szerinti eljárás keretében az igazgatási bizottság szerepe arra korlátozódik , hogy összeegyeztesse a tagállamok azon illetékes hatóságainak álláspontjait , amelyek hozzá fordultak .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


63 E megállapítást nem vonja kétségbe a 987 / 2009 rendelet 89 . cikkének ( 3 ) bekezdése , amely előírja , hogy az illetékes hatóságok gondoskodnak arról , hogy intézményeik ismerjenek és alkalmazzanak minden uniós , jogalkotási vagy egyéb rendelkezést a 883 / 2004 és a 987 / 2009 rendelet hatálya alá tartozó területeken és azok feltételei szerint , az igazgatási bizottság határozatait is beleértve , mivel e rendelkezés egyáltalán nem arra irányul , hogy módosítsa az igazgatási bizottságnak az előző pontban hivatkozott eljárás keretében játszott szerepét , és ezáltal azt , hogy az e bizottság által ezen eljárás keretében tett megállapítások vélemény értékűek .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


64 Következésképpen a második kérdés első részére azt a választ kell adni , hogy a 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam szociális biztonsági intézményeit és e tagállam bíróságait mindaddig köti , míg ezt az igazolást az azt kiállító tagállam vissza nem vonja vagy érvénytelennek nem nyilvánítja , még akkor is , ha ez utóbbi tagállam és a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságai az igazgatási bizottsághoz fordultak , amely megállapította , hogy ezt az igazolást tévesen állították ki , és azt vissza kell vonni .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


65 A kérdést előterjesztő bíróság második kérdésének első részében lényegében azt kérdezi , hogy a 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell‑e értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam szociális biztonsági intézményeit és e tagállam bíróságait – adott esetben visszamenőleges hatállyal – mindaddig köti , míg ezt az igazolást az azt kiállító tagállam vissza nem vonja vagy érvénytelennek nem nyilvánítja , még akkor is , ha ezt az igazolást azt követően adták ki , hogy az említett tagállam megállapította az érintett munkavállalónak az e tagállam jogszabályai alapján fennálló biztosítási kötelezettségét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


66 A magyar kormány álláspontja szerint a jelen kérdés hipotetikus , mivel egyetlen A1 igazolást sem adtak ki visszamenőleges hatállyal azután , hogy az osztrák hatóságok megállapították az érintett munkavállalók osztrák jogszabályok alapján fennálló biztosítási kötelezettségét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


67 Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban nyújtott információk szerint egyes , az alapügyben szereplő igazolásokat visszamenőleges hatállyal adtak ki .


E határozatból az is kitűnik , hogy az osztrák intézmény azelőtt állapította meg bizonyos , érintett munkavállalók osztrák jogszabályok alapján fennálló biztosítási kötelezettségét , mielőtt az illetékes magyar intézmény e munkavállalóknak A1 igazolásokat adott volna ki .


68 Márpedig az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a nemzeti bíróság feladata , hogy megállapítsa a tényeket és mérlegelje az általa előterjeszteni szándékozott kérdések relevanciáját ( lásd ebben az értelemben : 2016 . október 26 ‑ i Hoogstad ítélet , C ‑ 269 / 15 , EU : C : 2016 : 802 , 19 . pont ; 2017 . április 27 ‑ i A‑Rosa Flussschiff ítélet , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , 35 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


69 Ebből következik , hogy a második kérdés második részét elfogadhatónak kell nyilvánítani , mivel a kérdést előterjesztő bíróság által rendelkezésre bocsátott információk szerint a Bíróság által adott válasz hasznos lehet e bíróság számára azt illetően , hogy meghatározza a szóban forgó A1 igazolások legalább egy részének kötelező erejét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


70 Elsőként emlékeztetni kell arra , hogy az 574 / 72 rendelet 11a . cikke alapján kiállított E 101 ‑ es igazolás visszamenőleges hatállyal is bírhat .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az – noha kívánatos , hogy az ilyen igazolást az érintett időszak kezdete előtt állítsák ki – különösen ezen időszak során , sőt , annak lejártát követően is kiállítható ( lásd ebben az értelemben : 2000 . március 30 ‑ i Banks és társai ítélet , C ‑ 178 / 97 , EU : C : 2000 : 169 , 52 – 57 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


71 Márpedig a 883 / 2004 és a 987 / 2009 rendeletből következően az uniós szabályozásban semmi sem képezi annak akadályát , hogy az A1 igazolások esetében is ez legyen a helyzet .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


72 Különösen igaz , hogy a 987 / 2009 rendelet 15 . cikkének ( 1 ) bekezdésének a vita tárgyát képező időszak elején alkalmazandó változata úgy rendelkezett , hogy „ ha egy személy [ a 883 / 2004 rendelet ] II . címe szerint illetékes tagállamtól eltérő tagállamban folytatja tevékenységét , a munkáltató vagy – tevékenységét nem munkavállalóként gyakorló személy esetében – az érintett személy tájékoztatja erről – lehetőleg előzetesen – az alkalmazandó jogszabályok szerinti tagállam illetékes intézményét ” , és „ [ e ] zen intézmény az érintett személyre [ … ] alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó információt haladéktalanul hozzáférhetővé teszi az érintett személy és a tevékenység gyakorlása szerinti tagállam illetékes hatósága számára ” .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ugyanakkor az A1 igazolásnak az érintett munkavégzési időszak vége előtti – vagy akár utáni – kiállítása továbbra is lehetséges .


73 Ennélfogva ezt követően meg kell vizsgálni , hogy az A1 igazolás alkalmazható‑e visszamenőleges hatállyal még akkor is , ha ezen igazolás kiállításának időpontjában a tevékenység végzése szerinti tagállam illetékes intézménye már olyan határozatot hozott , amely szerint az érintett munkavállaló e tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartozik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


74 E tekintetben emlékeztetni kell arra , hogy amint ez az első kérdésre adott , a jelen ítélet 36 – 47 . pontjában kifejtett válaszból következik , az illetékes intézmény által a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás mindaddig , amíg azt nem vonják vissza vagy nem nyilvánítják érvénytelennek , az elődjéhez , az E 101 ‑ es igazoláshoz hasonlóan mind a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam szociális biztonsági intézményeit , mind e tagállam bíróságait köti .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


75 Következésképpen , e különös körülmények között nem állapítható meg , hogy az olyan határozat , mint amilyenről az alapügyben szó van , amelyben a tevékenység végzése szerinti tagállam illetékes intézménye megállapítja a szóban forgó munkavállalóknak az e tagállam jogszabályai alapján fennálló biztosítási kötelezettségét , az érintett személy helyzetének a 987 / 2009 rendelet 5 . cikkének ( 1 ) bekezdése szerinti „ bemutatására kiállított ” dokumentumnak minősülne .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


76 Végül hozzá kell tenni , hogy – amint arra a főtanácsnok is rámutatott indítványának 66 . pontjában – az a kérdés , hogy az alapügyben érintett hatóságoknak kötelezően kellett volna a 987 / 2009 rendelet 6 . cikke szerinti jogszabályok ideiglenes alkalmazását az alkalmazandó jogszabályok e rendelkezésben foglalt elsőbbségi rendjének megfelelően választani , nem érinti a szóban forgó A1 igazolások kötelező erejét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Különösen az említett 6 . cikk ( 1 ) bekezdésének szövege értelmében az ott előírt ideiglenes alkalmazásra vonatkozó kollíziós szabályok akkor alkalmazandók , „ [ ha e rendelet ] eltérően nem rendelkezik ” .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


77 A fenti megfontolásokra tekintettel a második kérdés második részére azt a választ kell adni , hogy a 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás mind a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam intézményeit , mind e tagállam bíróságait adott esetben visszamenőleges hatállyal köti , még akkor is , ha az A1 igazolást azt követően állították ki , hogy az említett tagállam hivatalosan megállapította az érintett munkavállalónak az e tagállam jogszabályai alapján fennálló biztosítási kötelezettségét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


78 A kérdést előterjesztő bíróság harmadik kérdésével lényegében arra keres választ , hogy a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell‑e értelmezni , hogy amennyiben egy , a munkáltatója által egy másik tagállamban történő munkavégzés céljából kiküldött munkavállalót egy másik munkáltató által kiküldött másik munkavállaló vált fel , ez utóbbi munkavállalót e rendelkezés értelmében vett , „ egy másik személy leváltása céljából ” kiküldöttnek kell tekinteni , és így nem vonatkozhat rá az említett rendelkezésben előírt különös szabály annak érdekében , hogy továbbra is azon tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozzon , amelyben munkáltatója szokásos tevékenységét végzi .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E bíróság arra is rákérdez , hogy releváns‑e e tekintetben , hogy a két érintett munkavállaló munkáltatóinak székhelye ugyanazon tagállamban található vagy közöttük esetlegesen személyi vagy szervezeti összefonódások állnak fenn .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


79 A belga kormány álláspontja szerint a harmadik kérdés hipotetikus , mivel arra irányul , hogy releváns‑e a feltett kérdés megválaszolása szempontjából az , hogy a második munkáltató székhelye az első munkáltató székhelyétől eltérő tagállamban van , jóllehet az alapügyben érintett két munkáltató ugyanazon tagállamban rendelkezik székhellyel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


80 E tekintetben elegendő azt megállapítani , hogy a harmadik kérdés az előző pontban kifejtett okból nem hipotetikus , mivel e kérdés egy része a megfogalmazásából kifolyólag azon körülményre irányul , amely szerint a kérdéses munkáltatók székhelye ugyanazon tagállamban található , amely körülmény az alapügy tényállásának felel meg , és ott – az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban előadott információk szerint – mind a Martin‑Meat , mind a Martimpex székhelye Magyarországon van .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O B-ORGANISATION O B-ADDRESS O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O


81 Rögtön meg kell jegyezni , hogy a harmadik kérdés csak arra az esetre vonatkozik , ha a Bíróság a második kérésre azt a választ adná , hogy az A1 igazolásnak az első kérdésre adott válaszból következő kötelező jellegét korlátozhatja valamely olyan körülmény , amelyre a második kérdés vonatkozik .


82 Ugyanakkor az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az EUMSZ 267 . cikkel bevezetett eljárás a Bíróság és a nemzeti bíróságok közötti együttműködés eszköze , amelynek révén az előbbi az utóbbiak által eldöntendő jogviták megoldásához szükséges támpontokat nyújt , és amely az uniós jog értelmezése terén azt teszi lehetővé , hogy a Bíróság az uniós jognak a nemzeti bíróság számára használható értelmezését tudja adni ( lásd ebben az értelemben : 2017 . szeptember 7 ‑ i Alandžak és társai végzés , C ‑ 187 / 17 , nem tették közzé , EU : C : 2017 : 662 , 9 . és 10 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


83 Márpedig , ahogy lényegében az osztrák és a német kormány , valamint a Bizottság érvel , mivel a harmadik kérdés a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdésében előírt feltétel terjedelmére vonatkozik , amely szerint a kiküldött személy kiküldetése annak érdekében , hogy továbbra is azon tagállam jogszabályai alá tartozzon , amelynek területén a munkáltató szokásos tevékenységét végzi , „ nem egy másik személy leváltása céljából történik ” ( a továbbiakban : „ a felváltás tilalmára vonatkozó feltétel ” ) , ez a kérdés magát az alapjogvita tárgyát érinti .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ugyanis a kérdést előterjesztő bíróság az említett kérdéssel azt kívánja megtudni , hogy a vitáját az igazgatási bizottság elé táró két tagállam által képviselt értelmezések közül melyik részesítendő előnyben , mivel a szóban forgó munkavállalókra alkalmazandó jog tekintetében az alapügy felei közötti nézeteltérés – ahogy az a Bíróság elé terjesztett iratokból kitűnik – a felváltás tilalmára vonatkozó feltétel terjedelmére vonatkozó , egymásnak ellentmondó értelmezésükből ered .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


84 Ezenkívül az osztrák kormány úgy érvel , hogy nem kizárható , hogy az illetékes magyar intézmény a számos érintett munkavállaló közül egyeseknek egyáltalán nem állított ki E 101 ‑ es vagy A1 igazolást , és ebből következően a felváltás tilalmára vonatkozó feltétel e munkavállalók tekintetében az alapügy eldöntése szempontjából közvetlenül releváns .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


85 E körülmények között , és mindamellett , hogy – amint az az első és a második kérdésre adott válaszból kitűnik – a kérdést előterjesztő bíróságot az alapügyben szereplő A1 igazolások mindaddig kötik , amíg ezen igazolásokat az illetékes magyar hatóság nem vonja vissza , vagy a magyar bíróságok sem nyilvánítják érvénytelennek azokat , a harmadik kérdést meg kell válaszolni .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


86 Az alapügyből az tűnik ki , hogy a Martin‑Meat a 2007 és 2012 közötti időszakban küldte ki Ausztriába munkavállalóit , hogy azok ott az Alpenrind helyiségeiben húsdarabolási munkát végezzenek .

O O O O O O O O O B-ORGANISATION O B-DATE O B-DATE O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O

O O O O O O O O O O O B-YEAR O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O


2012 . február 1 ‑ jétől 2014 . január 31 ‑ ig – beleértve tehát a vita tárgyát képező időszakot is – a Martimpex küldte ki munkavállalóit Ausztriába ugyanilyen munka végzése céljából .

B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O

B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2014 . február 1 ‑ jétől a Martin‑Meat munkavállalói újból ugyanezt a munkát végezték ugyanezekben a helyiségekben .

B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O

B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O


87 Meg kell tehát vizsgálni , hogy a vita tárgyát képező időszakban betartották‑e a felváltás tilalmára vonatkozó feltételt olyan esetben , mint amilyenről az alapügyben szó van , valamint ilyen vonatkozásban releváns‑e és milyen mértékben a munkáltatók székhelyének elhelyezkedése vagy az , hogy esetlegesen személyes vagy szervezeti összefonódások vannak köztük .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


88 A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően az uniós jogi rendelkezések értelmezésénél nemcsak a rendelkezés megfogalmazását , hanem a szövegkörnyezetét , és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni , amelynek a részét képezi ( 2017 . szeptember 21 ‑ i Bizottság kontra Németország ítélet , C ‑ 616 / 15 , EU : C : 2017 : 721 , 43 . pont , valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


89 Elsőként a 883 / 2004 rendelet 12 . cikke ( 1 ) bekezdésének a vita tárgyát képező időszakában alkalmazandó szövege értelmében „ az a személy , aki egy tagállamban munkavállalóként végzi tevékenységét olyan munkáltató nevében , aki tevékenységét szokásosan abban a tagállamban végzi , és akit az említett munkáltató egy másik tagállamba küld , hogy a munkáltató nevében ott munkát végezzen , továbbra is az elsőként említett tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartozik , feltéve , hogy az ilyen munkavégzés várható időtartama nem haladja meg a huszonnégy hónapot , és a szóban forgó személy kiküldetése nem egy másik személy felváltása céljából történik ” .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


90 Így a 883 / 2004 rendelet 12 . cikke ( 1 ) bekezdésének szövegéből , és különösen a „ feltéve , hogy ” fordulatból kitűnik , hogy az , hogy egy kiküldött munkavállaló egy másik személyt felvált , akadályát képezi annak , hogy e munkavállaló továbbra is azon tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartozzon , amelyben munkáltatója szokásos tevékenységét végzi , és a felváltás tilalmára vonatkozó feltétel az e rendelkezésben szintén szereplő , a munkavégzés maximális időtartamára vonatkozó feltétellel együtt , kumulatív módon alkalmazandó .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


91 Ezenkívül az , hogy az említett rendelkezés szövegében nem szerepel kifejezett hivatkozás az egyes munkáltatók székhelyére vagy a közöttük fennálló esetleges személyi és szervezeti összefonódásokra , azt sugallja , hogy az ilyen körülmények nem relevánsak e rendelkezés értelmezése szempontjából .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


92 Ezt követően a 883 / 2004 rendelet 12 . cikke ( 1 ) bekezdésének vonatkozásában meg kell jegyezni , hogy e cikk címe szerint az abban szereplő szabályok , beleértve tehát az ( 1 ) bekezdésben szereplőket is , az e rendelet hatálya alá tartozó személyekre alkalmazandó szociális biztonsági jogszabályok meghatározására vonatkozó „ különös szabályoknak ” minősülnek .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


93 Ugyanis , ahogy az e rendelet 11 . cikke ( 3 ) bekezdésének a ) pontjából következik , mivel e cikk az „ Általános szabályokról ” szól , az olyan személyek , mint az alapügyben szereplő munkavállalók , akik munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként valamely tagállamban tevékenységet folytatnak , azon tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartoznak , amelyben e tevékenységet végzik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


94 Ugyanígy a 883 / 2004 rendelet ( 17 ) és ( 18 ) preambulumbekezdéséből kitűnik , hogy a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként valamely tagállamban tevékenységet folytató személyekre alkalmazandó jogszabályok „ főszabályként ” e tagállam jogszabályai , ám szükség van „ az említett főszabálytól való eltérésre ” olyan különleges esetekben , amelyek más alkalmazandósági kritériumokat indokolnak .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


95 Ebből következik , hogy mivel a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként valamely tagállamban tevékenységet folytató személyekre alkalmazandó jogszabályok meghatározására vonatkozó főszabálytól való eltérést jelent , azt szigorúan kell értelmezni .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


96 Végül a 883 / 2004 rendelet 12 . cikke ( 1 ) bekezdéséhez , valamint általánosan azon jogi keretekhez kapcsolódó célkitűzéseket illetően , amelyek közé e rendelkezés illeszkedik , meg kell állapítani , hogy noha a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése az alkalmazandó jogszabályok kiküldetés esetén való meghatározására különös szabályt képez , és e különleges helyzet főszabály szerint más alkalmazandósági kritériumot indokol , attól még az uniós jogalkotó azt is el kívánta kerülni , hogy e különös szabályt az ugyanazon munkát végző , egymást követően kiküldött munkavállalókra is alkalmazhassák .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


97 Ezenkívül a 883 / 2004 rendelet 12 . cikke ( 1 ) bekezdésének az érintett munkáltatók székhelye szerinti vagy a köztük lévő személyi és szervezeti összefonódások fennállása miatti eltérő értelmezése veszélyeztethetné az uniós jogalkotó által követett azon célkitűzés elérését , hogy a munkavállaló főszabály szerint azon tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozzon , amelyben az érintett a tevékenységét végzi .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


98 Különösen – amint az a 883 / 2004 rendelet ( 17 ) preambulumbekezdéséből következik – az egyenlő bánásmód lehető leghatékonyabb biztosítása céljából a valamely tagállam területén foglalkoztatott személyek részére főszabályként azon tagállam jogszabályainak alkalmazandóként való meghatározása bizonyult megfelelőnek , ahol az érintett személy tevékenységét munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végzi .


Ezenkívül e rendelet ( 5 ) és ( 8 ) preambulumbekezdéséből kitűnik , hogy a nemzeti szociális biztonsági rendszerek koordinációja keretében a valamely tagállam területén foglalkoztatott személyek részére az egyenlő bánásmódot lehető leghatékonyabb módon kell biztosítani .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


99 A jelen ítélet 89 – 98 . pontjában kifejtett megfontolásokból következik , hogy a kiküldött munkavállalók ugyanazon munkakör betöltése céljából történő visszatérő igénybevétele – még ha a kiküldő munkáltatók eltérőek is – nem felel meg a 883 / 2004 rendelet 12 . cikke ( 1 ) bekezdése szövegének és célkitűzéseinek , továbbá az e rendelkezést övező összefüggésrendszerek sem , így a kiküldött munkavállalóra az említett rendelkezésben előírt különös szabály nem alkalmazható , ha egy másik munkavállalót vált fel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


100 A fenti megfontolások összességére tekintettel a harmadik kérdésre azt a választ kell adni , hogy a 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy amennyiben egy , a munkáltatója által egy másik tagállamban történő munkavégzés céljából kiküldött munkavállalót egy másik munkáltató által kiküldött másik munkavállaló vált fel , ez utóbbi munkavállalót e rendelkezés értelmében „ egy másik személy leváltása céljából ” kiküldöttnek kell tekinteni , és így nem vonatkozhat rá az említett rendelkezésben előírt különös szabály annak érdekében , hogy továbbra is azon tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozzon , amelyben munkáltatója szokásos tevékenységét végzi .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E tekintetben irreleváns , hogy a két érintett munkavállaló munkáltatóinak székhelye ugyanazon tagállamban található vagy közöttük esetlegesen személyi vagy szervezeti összefonódások állnak fenn .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


101 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi , ez a bíróság dönt a költségekről .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek , az említett felek költségeinek kivételével , nem téríthetők meg .


A fenti indokok alapján a Bíróság ( első tanács ) a következőképpen határozott :


1 ) A 2010 . december 9 ‑ i 1244 / 2010 / EU bizottsági rendelettel módosított , a 883 / 2004 / EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló , 2009 . szeptember 16 ‑ i 987 / 2009 / EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által az 1244 / 2010 rendelettel módosított , a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló , 2004 . április 29 ‑ i 883 / 2004 / EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás nem csak a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam intézményeit , hanem e tagállam bíróságait is köti .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 ) Az 1244 / 2010 rendelettel módosított 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által az 1244 / 2010 rendelettel módosított 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam szociális biztonsági intézményeit és e tagállam bíróságait mindaddig köti , míg ezt az igazolást az azt kiállító tagállam vissza nem vonja vagy érvénytelennek nem nyilvánítja , még akkor is , ha ez utóbbi tagállam és a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottsághoz fordultak , amely megállapította , hogy ezt az igazolást tévesen állították ki és azt vissza kell vonni .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az 1244 / 2010 rendelettel módosított 987 / 2009 rendelet 19 . cikkének ( 2 ) bekezdésével együttesen értelmezett 5 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy a valamely tagállam illetékes intézménye által az 1244 / 2010 rendelettel módosított 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdése alapján kiállított A1 igazolás mind a tevékenység végzésének helye szerinti tagállam intézményeit , mind e tagállam bíróságait adott esetben visszamenőleges hatállyal köti , még akkor is , ha ezt az igazolást azt követően állították ki , hogy az említett tagállam megállapította az érintett munkavállalónak az e tagállam jogszabályai alapján fennálló biztosítási kötelezettségét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


3 ) Az 1244 / 2010 rendelettel módosított 883 / 2004 rendelet 12 . cikkének ( 1 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy amennyiben egy , a munkáltatója által egy másik tagállamban történő munkavégzés céljából kiküldött munkavállalót egy másik munkáltató által kiküldött másik munkavállaló vált fel , ez utóbbi munkavállalót e rendelkezés értelmében „ egy másik személy leváltása céljából ” kiküldöttnek kell tekinteni , és így nem vonatkozhat rá az említett rendelkezésben előírt különös szabály annak érdekében , hogy továbbra is azon tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozzon , amelyben munkáltatója szokásos tevékenységét végzi .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


i A jelen szöveg kulcskifejezéseket tartalmazó részében , 52 . pontjában és rendelkező részében az első elektronikus közzétételt követően nyelvi módosítás történt .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az ismertetés napja : 2018 . szeptember 6 . ( 1 )


( a Corte suprema di cassazione [ semmítőszék , Olaszország ] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem )

O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O

O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O


„ Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 44 / 2001 / EK rendelet – Az 5 . cikk 2 . pontja – 27 . cikk – A 35 . cikk ( 3 ) bekezdése – Joghatóság , valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a tartási kötelezettségekkel kapcsolatos ügyekben – 2201 / 2003 / EK rendelet – 19 . és 24 . cikk – Joghatóság , valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban – Perfüggőség – A perfüggőségi szabályok megsértése – Következmények – Az eredetileg eljáró bíróság joghatósága felülvizsgálatának tilalma ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 . Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról , valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról , illetve az 1347 / 2000 / EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló , 2003 . november 27 ‑ i 2201 / 2003 / EK tanácsi rendelet ( 2 ) 19 . és 24 . cikkének értelmezésére vonatkozik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Ezt a kérelmet a Stefano Liberato és a Luminita Luisa Grigorescu közötti , a román bíróságok által a házassági kötelékkel , a szülői felelősséggel és a tartási kötelezettségekkel kapcsolatban hozott határozatnak az olasz bíróságok általi elismerésére vonatkozó jogvitában terjesztették elő .

O O O O O O B-PERSON I-PERSON O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


3 . Ez az ügy alkalmat ad a Bíróságnak annak pontosítására , hogy a perfüggőségi szabályok azon bíróság általi megsértése , amelyhez később fordultak , jogalapként szolgálhat‑e az e bíróság által hozott határozat elismerésének megtagadásához .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


4 . Összhangban a 2015 . november 19 ‑ i P ítélettel , ( 3 ) az elemzésem végén elsősorban annak megállapítását javaslom , hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról , valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló , 2000 . december 22 ‑ i 44 / 2001 / EK tanácsi rendelet ( 4 ) ( 5 ) 35 . cikkének ( 3 ) bekezdését és a 2201 / 2003 rendelet 24 . cikkét úgy kell értelmezni , hogy azok megtiltják , hogy a 44 / 2001 rendelet 27 . cikkében és a 2201 / 2003 rendelet 19 . cikkében szereplő perfüggőségi szabályok azon bíróság általi megsértése , amelyhez később fordultak , jogalapként szolgáljon – a megkeresett tagállam közrendjével való összeegyeztethetetlenség alapján – az általa hozott határozat elismerése megtagadásának .

O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


5 . A 44 / 2001 rendelet 5 . cikkének 2 . pontja a következőképpen rendelkezik :


„ Valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező személy más tagállamban perelhető :


2 . tartással kapcsolatos ügyekben a tartásra jogosult lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási helyének bírósága előtt , vagy , amennyiben az ügy kimenetele [ helyesen : tárgya ] személyi állapotot érintő járulékos kérdés , az ilyen eljárásra saját joga alapján joghatósággal rendelkező bíróság előtt , kivéve , ha az említett joghatóság kizárólag az egyik fél állampolgárságán alapul . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


6 . E rendelet 27 . cikkének szövege a következő :


„ ( 1 ) Amennyiben azonos jogalapból származó , azonos felek között folyamatban lévő eljárásokat [ helyesen : azonos jogalapból származó , azonos felek között azonos tárgyban folyamatban lévő eljárásokat ] különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak , a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatósága megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást [ helyesen : az a bíróság , amelyhez később fordultak , hivatalból felfüggeszti az eljárást azon bíróság joghatóságának megállapításáig , amelyhez elsőként fordultak ] .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) Amennyiben az elsőként megkeresett bíróság joghatóságát állapítják meg , a később megkeresett bíróság ennek javára megállapítja saját joghatóságának hiányát [ helyesen : Amennyiben annak a bíróságnak a joghatóságát állapítják meg , amelyhez elsőként fordultak , az a bíróság , amelyhez később fordultak , megállapítja az előbbi javára saját joghatóságának hiányát ] . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


7 . Az említett rendelet 28 . cikke ekként rendelkezik :


„ ( 1 ) Amennyiben összefüggő eljárások különböző tagállamok bíróságai előtt vannak folyamatban , a később megkeresett bíróság felfüggesztheti az eljárást .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) Amennyiben ezen eljárások első fokon vannak folyamatban , minden később felhívott bíróság valamely fél kérelmére joghatóságának hiányát is megállapíthatja , amennyiben az említett peres eljárásokra az elsőként felhívott bíróság rendelkezik joghatósággal , és joga [ helyesen : és amennyiben joga ] az eljárások egyesítését lehetővé teszi .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 3 ) E cikk alkalmazásában a keresetek akkor tekintendők összefüggőnek , ha olyan szoros kapcsolat áll fenn közöttük , hogy az elkülönített eljárásokban hozott , egymásnak ellentmondó határozatok elkerülése végett célszerű azokat együttesen tárgyalni és róluk együtt határozni . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


8 . Ugyanezen rendelet 34 . cikke előírja :


„ A határozat nem ismerhető el , amennyiben :


1 . az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével , ahol az elismerést kérik ;


3 . összeegyeztethetetlen az azonos felek közötti jogvitában abban a tagállamban hozott határozattal , amelyben az elismerést kérik ;


4 . összeegyeztethetetlen más tagállamban vagy harmadik államban , azonos jogalapból származó , azonos felek közötti eljárásban hozott korábbi határozattal , feltéve , hogy a korábbi határozat a címzett tagállamban az elismerés feltételeinek megfelel . ”


9 . A 44 / 2001 rendelet 35 . cikke kimondja :


„ ( 1 ) A határozat nem ismerhető el továbbá , amennyiben a II . fejezet 3 . , 4 . és 6 . szakaszának rendelkezéseivel ellentétes , illetve a 72 . cikkben meghatározott esetben .


( 2 ) Az előző bekezdésben említett joghatósági okok vizsgálata során a megkeresett bíróság vagy hatóság kötve van ahhoz a tényálláshoz , amelyre a származási tagállam bíróságának joghatóságát alapította [ helyesen : amelyre a származási tagállam bírósága a joghatóságát alapította ] .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 3 ) Az ( 1 ) bekezdésre is figyelemmel a származási tagállam bíróságának joghatósága nem vizsgálható felül .


A közrendnek a 34 . cikk 1 . pontjában említett vizsgálata a joghatósággal kapcsolatos szabályokra nem alkalmazható . ”


10 . A 2201 / 2003 rendelet ( 11 ) , ( 12 ) , ( 21 ) és ( 33 ) preambulumbekezdése kimondja :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 11 ) A tartási kötelezettségek nem tartoznak e rendelet hatálya alá , mivel ezeket a 44 / 2001 tanácsi rendelet már szabályozza .


Az e rendelet alapján hatáskörrel rendelkező bíróságok általában a 44 / 2001 tanácsi rendelet 5 . cikke ( 2 ) bekezdésének [ helyesen : 2 . pontjának ] alkalmazása alapján rendelkeznek a tartási kötelezettségek szabályozására irányuló hatáskörrel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 12 ) Ezen rendeletben megállapított szülői felelősségre vonatkozó ügyekben a joghatóság jogalapját a gyermek alapvető érdekeinek figyelembevételével [ helyesen : A szülői felelősségre vonatkozó ügyekben a joghatóság vonatkozásában e rendeletben megállapított szabályokat a gyermek mindenek felett álló érdekének figyelembevételével ] alakítják ki , különösen a fizikai közelség [ helyesen : szoros kapcsolat ] alapján .


Ez azt jelenti , hogy a joghatóságot mindenekelőtt a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam szerint kell megállapítani , kivéve azokat a bizonyos eseteket , amikor megváltozik a gyermek tartózkodási helye [ helyesen : kivéve a gyermek tartózkodási helye megváltozásának bizonyos eseteit ] , vagy ha a szülői felelősséget gyakorlók között megállapodás jön létre .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 21 ) A tagállamokban meghozott határozatok elismerését és végrehajtását a kölcsönös bizalom elvére kell alapozni , és az elismerés megtagadásának jogalapját a szükséges minimális szinten kell tartani .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 33 ) Ez a rendelet elismeri az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió alapjogi chartájának elveit .


Különösen arra törekszik , hogy biztosítsa a gyermek alapvető jogainak tiszteletben tartását , ahogyan azt az Európai Unió alapjogi chartájának 24 . cikke előírja [ … ] . ”


11 . E rendelet „ Megállapodás a joghatóságról ” címet viselő 12 . cikkének ( 1 ) és ( 2 ) bekezdése kimondja :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 1 ) A házasság felbontása , a különválás vagy a házasság érvénytelenítése iránti kérelemben a 3 . cikk alapján joghatósággal rendelkező tagállam bíróságai akkor rendelkeznek joghatósággal az adott kérelemmel összefüggő , szülői felelősségre vonatkozó ügyekben is , amennyiben :


a ) legalább az egyik házastárs a gyermekkel kapcsolatos szülői felelősséget gyakorol ;


b ) a házastársak és a szülői felelősség gyakorlói kifejezetten vagy más egyértelmű módon elfogadták a bíróságok joghatóságát a bíróság megkeresésének időpontjában , és az a gyermek érdekeit legjobban szolgálja .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Az ( 1 ) bekezdésben megállapított joghatóság azonnal megszűnik , amint :


a ) a házasság felbontására , a különválásra vagy a házasság érvénytelenítésére vonatkozó kérelemnek helyt adó vagy azt elutasító határozat jogerőre emelkedik ;

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


b ) az a ) pontban említett időpontban még folyamatban lévő , a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban hozott határozat jogerőre emelkedik ;


c ) az a ) és b ) pontban említett eljárások más okból befejeződnek . ”


12 . Az említett rendeletnek „ A joghatóság vizsgálata ” című 17 . cikke ekként rendelkezik :


„ Amennyiben valamely tagállam bíróságához olyan keresetet nyújtanak be , amely tekintetében e rendelet értelmében nem rendelkezik joghatósággal , és amely tekintetében e rendelet értelmében más tagállam bírósága joghatósággal rendelkezik , a bíróság hivatalból megállapítja joghatóságának hiányát . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


13 . Ugyanezen rendeletnek a „ Perfüggőség és összefüggő eljárások ” címet viselő 19 . cikke előírja :


„ ( 1 ) Amennyiben ugyanazon felek közötti házasságfelbontással , különválással vagy a házasság érvénytelenítésével kapcsolatos eljárást különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak , a később megkeresett bíróság [ helyesen : az a bíróság , amelyhez később fordultak ] az elsőként megkeresett bíróság [ helyesen : azon bíróság , amelyhez elsőként fordultak ] joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) Amennyiben azonos jogalapból származó , ugyanarra a gyermekre vonatkozó szülői felelősséggel kapcsolatos eljárást különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak , a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatóságának megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást [ helyesen : az a bíróság , amelyhez később fordultak , hivatalból felfüggeszti az eljárást azon bíróság joghatóságának megállapításáig , amelyhez elsőként fordultak ] .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 3 ) Amennyiben az elsőként megkeresett bíróság [ helyesen : azon bíróság , amelyhez elsőként fordultak ] joghatóságát megállapítják , a később megkeresett bíróság [ helyesen : az a bíróság , amelyhez később fordultak ] az előbbi bíróság javára megállapítja saját joghatóságának hiányát .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ebben az esetben az a fél , aki a később megkeresett bíróságnál [ helyesen : azon bíróság előtt , amelyhez később fordultak ] indított eljárást , azt az elsőként megkeresett bíróságnál [ helyesen : azon bíróság előtt , amelyhez elsőként fordultak ] is megindíthatja . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


14 . A 2201 / 2003 rendeletnek „ A határozatok elismerése ” című 21 . cikkének ( 1 ) és ( 4 ) bekezdése kimondja :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 1 ) A valamely tagállamban hozott határozatot a többi tagállamban külön eljárás előírása nélkül elismerik .


( 4 ) Ha egy határozat elismerése valamely tagállam bírósága előtt előkérdésként merül fel , ez a bíróság határozhat ebben a kérdésben . ”


15 . E rendeletnek „ A házasság felbontására , a különválásra és a házasság érvénytelenítésére vonatkozó határozatok elismerését kizáró okok ” című 22 . cikke a következőképpen rendelkezik :


„ A házasság felbontására , a különválásra és a házasság érvénytelenítésére vonatkozó határozat nem ismerhető el , amennyiben :


a ) az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével , ahol az elismerést kérik ;


c ) összeegyeztethetetlen egy olyan határozattal , amelyet ugyanazon felek közötti eljárásban abban a tagállamban hoztak , amelyben az elismerést kérik ;

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


16 . Az említett rendeletnek „ A szülői felelősségre vonatkozó határozatok elismerését kizáró okok ” című 23 . cikkének szövege a következő :


„ A szülői felelősségére vonatkozó határozat nem ismerhető el , amennyiben :


a ) az ilyen elismerés – a gyermek érdekeit [ helyesen : mindenek felett álló érdekét ] figyelembe véve – nyilvánvalóan ellentétes azon tagállam közrendjével , ahol az elismerést kérik ;


e ) ha a határozat összeegyeztethetetlen a szülői felelősségre vonatkozó későbbi határozattal , amelyet abban a tagállamban hoztak , ahol az elismerést kérik ;


17 . Ugyanezen rendeletnek „ Az eredetileg eljáró bíróság joghatósága felülvizsgálatának tilalma ” című 24 . cikke a következőképpen rendelkezik :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Az eredeti eljárás helye szerinti tagállam bíróságának joghatósága nem vizsgálható felül .


A 22 . cikk a ) pontjában és a 23 . cikk a ) pontjában említett közrendre vonatkozó vizsgálat a 3 – 14 . cikkben megállapított joghatósági szabályokra nem alkalmazható . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


18 . A Codice civile ( polgári törvénykönyv ) „ Különválás ” című 150 . cikke a következőképpen rendelkezik :


A különválás bírósági határozaton vagy közös megegyezésen alapulhat .


A különválás bíróság általi megállapítását vagy a közös megegyezésen alapuló különválás jóváhagyását kizárólag a házastársak kérhetik . ”


19 . A polgári törvénykönyvnek a „ Bíróság által megállapított különválás ” címet viselő 151 . cikke előírja :


„ A különválás akkor kérhető , ha az egyik vagy mindkét házastárs akaratától függetlenül olyan körülmények merülnek fel , amely a további együttélést elviselhetetlenné teszik vagy a gyermekek nevelését súlyosan sértik .


A különválásra vonatkozó határozatában a bíróság a feltételek fennállása és erre irányuló kérelem esetén megállapítja , hogy a különválás a házasságból eredő kötelezettségekkel ellentétes magatartás tanúsítása miatt melyik házastársnak róható fel . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


20 . A kérdést előterjesztő bíróság rámutat arra , hogy a házasság végleges felbontása ( házasság felbontása ) céljából időbeli hatályánál fogva alkalmazandó rendelkezés az 1970 . december 1 ‑ jei legge n . 898 ( Disciplina dei casi di scioglimento del matrimonio ) ( 898 . sz . törvény [ A házasság felbontása eseteinek szabályozása ] ) , ( 6 ) amely a következőképpen szól :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ A házasság felbontását és polgári jogi joghatásainak megszüntetését kérheti az egyik házastárs :