21 Alpenrind sõlmis 24 . jaanuaril 2012 Ungaris asuva Martimpexiga lepingu , mille kohaselt kohustus viimane tükeldama ajavahemikul 1 . veebruarist 2012 kuni 31 . jaanuarini 2014 Alpenrindi tellimusel veise poolrümpi mahus 55 000 tonni .

O B-ORGANISATION O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE B-ADDRESS O B-ORGANISATION O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE B-ORGANISATION O O O O B-AMOUNT I-AMOUNT I-AMOUNT O

O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR B-COUNTRY O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O B-VALUE I-VALUE B-UNIT O


Neid töid tegid Alpenrindi tegevuskohtades Austriasse lähetatud töötajad .


Lihatükid anti üle Martimpexile , kelle töötajad lõikasid liha väiksemateks tükkideks ja pakendasid lihatükid .

O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O


22 Alates 1 . veebruarist 2014 leppisid Alpenrind ja Martin‑Meat uuesti kokku , et viimane teeb eelnimetatud tegevuskohtades kõnealuseid liha tükeldamisega seotud töid .

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-ORGANISATION O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O

O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O


23 Ungari pädev sotsiaalkindlustusasutus väljastas vaidlusalusel perioodil Martimpexis töötavale rohkem kui 250 ‑ le töötajale – osaliselt tagasiulatuvalt ja osaliselt juhtudel , mil Austria sotsiaalkindlustusasutus oli juba tuvastanud , et asjasse puutuvale töötajale laieneb kohustuslik kindlustus Austria õigusaktide alusel – tõendid Ungari sotsiaalkindlustussüsteemi kohaldamise kohta kooskõlas määruse nr 883 / 2004 artiklitega 11 – 16 ja määruse nr 987 / 2009 artikliga 19 .

O B-ADDRESS O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Kõigis neis tõendites oli Alpenrind märgitud tööandjaks töö tegemise kohas .


24 Salzburgi haigekassa tuvastas , et kõnealustel töötajatel oli vaidlusalusel perioodil kohustuslik kindlustus vastavalt üldise sotsiaalkindlustusseaduse ( Allgemeine Sozialversicherungsgesetz ) § 4 lõigetele 1 ja 2 ning töötuskindlustusseaduse ( Arbeitslosenversicherungsgesetz ) § 1 lõike 1 punktile a tulenevalt palgatöö tegemisest Alpenrindi , Martin‑Meati ja Martimpexi ühises käitises .

O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O B-ORGANISATION O B-ORGANISATION O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


25 Eelotsusetaotluse esitanud kohtus vaidlustatud kohtuotsusega tühistas Verwaltungsgericht ( halduskohus , Austria ) Salzburgi haigekassa asjaomase otsuse Austria sotsiaalkindlustusasutuse pädevuse puudumise tõttu .

O O O O O O O B-ORGANISATION O O O B-ADDRESS O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O B-ADDRESS O O O O O

O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O B-COUNTRY O O O O O


Verwaltungsgericht ( halduskohus ) põhjendas oma otsust eeskätt sellega , et Ungari pädev sotsiaalkindlustusasutus väljastas igale isikule , kellel oli Austrias kohustuslik kindlustus , tõendi A1 , mis tõendas , et vastav isik on kindlaksmääratud kuupäevast alates tööl Ungaris Martimpexi töötajana , kellele laieneb kohustuslik kindlustus , ning ta on eeldatavalt lähetatud Austriasse Alpenrindi juurde tööle igal konkreetsel vormil nimetatud perioodiks , mis hõlmab vaidlusalust perioodi .

B-ORGANISATION O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O


26 Salzburgi haigekassa ja minister leiavad selle kohtuotsuse peale eelotsusetaotluse esitanud kohtule esitatud kassatsioonkaebuses , et tõenditel A1 ei ole absoluutset siduvat mõju .

O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Siduv mõju põhineb nende seisukoha järgi ELL artikli 4 lõikes 3 sätestatud liikmesriikidevahelise lojaalse koostöö põhimõtte järgimisel .


Nende hinnangul rikkus Ungari sotsiaalkindlustusasutus seda põhimõtet .


27 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul märkis Ungari , et patiseisu , milles on ka Ungari , võimaldaks lõpetada vaid kohtulahend ja et Ungari õigus ei luba tõendit A1 tagasi võtta .

O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O

O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O


Salzburgi haigekassa leiab , et tal puudub Ungaris kaebeõigus .

B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O B-ADDRESS O O


Tema hinnangul on ainus võimalus asja sisuliseks lahendamiseks tuvastada Austria kohustusliku kindlustuse olemasolu , olgugi et Ungari pädev asutus on väljastanud tõendid A1 .

O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O


28 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib , et minister esitas dokumendid , millest nähtub , et halduskomisjon otsustas 20 . ja 21 . juunil 2016 , et Ungari oli asjasse puutuvate töötajate suhtes end ebaõigesti pädevaks tunnistanud ning sellest tulenevalt tuleb tõendid A1 tagasi võtta .

O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O


29 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab , et tema menetluses olevas vaidluses kerkivad küsimused liidu õiguse tõlgendamise kohta .


30 Täpsemalt märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus esiteks , et määruse nr 987 / 2009 artikli 5 sõnastuse kohaselt on dokumendid , mis näitavad isiku olukorda määruste nr 883 / 2004 ja nr 987 / 2009 kohaldamise eesmärgil , ning tõendid , mille alusel need dokumendid on välja antud , siduvad üksnes liikmesriikide sotsiaalkindlustusasutustele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Sellest tulenevalt kahtleb kõnealune kohus , kas selline siduv mõju kehtib ka liikmesriigi kohtute suhtes .


31 Teiseks tekib eelotsusetaotluse esitanud kohtul ühelt poolt küsimus , kuidas võib halduskomisjoni menetluse käik mõjutada tõendite A1 siduvat mõju .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Eelkõige otsib kohus vastust küsimusele , kas pärast halduskomisjoni menetlust , mis ei too kaasa kokkuleppe saavutamist ega tõendite A1 tagasivõtmist , kaob nende tõendite siduv mõju ning kas seega võib alustada menetlust kohustusliku kindlustuse olemasolu tuvastamiseks .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


32 Teisalt märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus , et käesoleval juhul väljastati teatud tõendid A1 tagasiulatuvalt ja mõni neist alles pärast seda , kui Austria asutus oli kohustusliku kindlustuse olemasolu juba tuvastanud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O


Asjaomasel kohtul tekib küsimus , kas selliste dokumentide väljastamisel on tagasiulatuv siduv mõju , kui kohustusliku kindlustuse olemasolu vastuvõtvas riigis on juba formaalselt tuvastatud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Nimelt saaks selle kohtu hinnangul asuda seisukohale , et Austria asutuste väljastatud dokumendid , millega tuvastatakse kohustusliku kindlustuse olemasolu , on samuti „ dokumendid “ määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõike 1 tähenduses , mistõttu on neil selle sätte alusel siduv mõju .

O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


33 Kolmandaks , juhul kui tõendid A1 on teatavatel tingimustel üksnes piiratud siduva mõjuga , tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus teada , kas määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimust – mille kohaselt on lähetatud isiku suhtes jätkuvalt kohaldatavad tema tööandja asukohajärgse liikmesriigi õigusaktid , eeldusel et teda ei saadeta teist isikut asendama – tuleb tõlgendada nii , et töötajat ei või asendada kohe ükskõik millise ettevõtte või liikmesriigi uue lähetatud töötajaga .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Kuigi niisugune kitsas tõlgendus võib aidata ära hoida kuritarvitusi , ei tulene see siiski tingimata määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 sõnastusest .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


34 Neil asjaoludel otsustas Verwaltungsgerichtshof ( Austria kõrgeim halduskohus ) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused :


„ 1 . Kas siduv mõju , mis on [ määruse nr 987 / 2009 ] artikli 5 kohaselt dokumentidel [ selle määruse ] artikli 19 lõike 2 tähenduses , kehtib ka menetluses , mille on algatanud kohus ELTL artikli 267 tähenduses ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Juhul kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt :


a ) kas nimetatud siduv mõju kehtib ka juhul , kui eelnevalt on [ halduskomisjonis ] toimunud menetlus , mille tulemusel ei ole saavutatud kokkulepet ega vaidlusaluseid dokumente tagasi võetud ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


b ) kas nimetatud siduv mõju kehtib ka juhul , kui tõend A1 väljastatakse alles pärast seda , kui vastuvõttev liikmesriik on formaalselt tuvastanud enda õigusnormidel põhineva kohustusliku kindlustuse olemasolu ?


Kas siduv mõju kehtib sellisel juhul ka tagasiulatuvalt ?


3 . Juhul kui teatud tingimustel on dokumentidel määruse nr 987 / 2009 artikli 19 lõike 2 tähenduses piiratud siduv mõju :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


kas määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõikes 1 sisalduvat asendamiskeeldu rikutakse , kui asendavat töötajat ei läheta mitte sama tööandja , vaid mõni teine tööandja ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


a ) kas teise tööandja asukoht on samas liikmesriigis nagu esimesel tööandjal või


b ) kas esimese ja teise lähetava tööandja vahel on isiklikud ja / või organisatsioonilised seosed ? “


35 Eelotsusetaotluse esitanud kohus palub oma esimese küsimusega sisuliselt selgitada , kas määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõiget 1 koostoimes sama määruse artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on siduv mitte üksnes selle liikmesriigi asutustele , kus tegevus toimub , vaid ka selle liikmesriigi kohtutele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


36 Alustuseks olgu meelde tuletatud , et määruse nr 987 / 2009 artikli 19 lõike 2 kohaselt esitab selle liikmesriigi pädev asutus , kelle õigusakte määruse nr 883 / 2004 II jaotise , sealhulgas seega ka artikli 12 lõike 1 alusel kohaldatakse , asjaomase isiku või tema tööandja taotlusel tõendi kõnealuste õigusaktide kohaldamise kohta ja märgib vajaduse korral , millise kuupäevani ja millistel tingimustel neid kohaldatakse .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


37 Määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud , et liikmesriigi asutuse väljastatud dokumendid , mis näitavad isiku olukorda määruste nr 883 / 2004 ja nr 987 / 2009 kohaldamise eesmärgil , ning tõendusmaterjalid , mille alusel need dokumendid on välja antud , on teiste liikmesriikide asutustele siduvad niikaua , kuni need väljastanud liikmesriik ei ole neid tagasi võtnud või kehtetuks tunnistanud .


38 Tõsi , nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib , on selles sättes märgitud , et seal osutatud dokumendid on siduvad muu liikmesriigi kui need dokumendid väljastanud liikmesriigi „ asutustele “ , ilma et oleks sõnaselgelt viidatud asjaomaste teiste liikmesriikide kohtutele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


39 Kuid kõnealuses sättes on ka märgitud , et need dokumendid on siduvad „ niikaua , kuni need väljastanud liikmesriik ei ole neid tagasi võtnud või kehtetuks tunnistanud “ , mis tundub viitavat sellele , et üldjuhul saavad ainult liikmesriigi ametivõimud ja kohtud tõendid A1 vajaduse korral tagasi võtta või kehtetuks tunnistada .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


40 Sellist tõlgendust toetab määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõike 1 tekkelugu ja selle sätte kontekst .


41 Täpsemalt on Euroopa Kohus tõendile A1 eelnenud tõendi E101 puhul varem leidnud , et viimati nimetatud tõend , mille on nõukogu 21 . märtsi 1972 . aasta määruse ( EMÜ ) nr 574 / 72 , millega määratakse kindlaks määruse ( EMÜ ) nr 1408 / 71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes rakendamise kord ( EÜT 1972 , L 74 , lk 1 ; ELT eriväljaanne 05 / 01 , lk 83 ) , artikli 12a punkti 1a alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on siduv nii selle liikmesriigi asutustele kui ka kohtutele , kus tegevus toimub ( vt selle kohta 26 . jaanuari 2006 . aasta kohtuotsus Herbosch Kiere , C ‑ 2 / 05 , EU : C : 2006 : 69 , punktid 30 – 32 , ja 27 . aprilli 2017 . aasta kohtuotsus A‑Rosa Flussschiff , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , punkt 51 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


42 Määruse nr 987 / 2009 põhjenduses 12 on muu hulgas ette nähtud , et selles määruses sätestatud meetmed ja menetlused „ tulenevad [ Euroopa Kohtu ] praktikast , halduskomisjoni otsustest ning enam kui 30aastasest sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kogemusest asutamislepinguga ette nähtud põhivabaduste raames “ .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


43 Samamoodi on Euroopa Kohus varem märkinud , et määrusega nr 987 / 2009 kodifitseeriti Euroopa Kohtu praktika , andes tõendile E101 siduva laadi ja seda väljastavale asutusele ainupädevuse selle tõendi kehtivust hinnata ning võttes sõnaselgelt üle menetluse , et mis on ette nähtud nii liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud dokumentide õigsust kui ka asjasse puutuva töötaja suhtes kohaldatava õiguse kindlaksmääramist puudutavate vaidluste lahendamiseks ( 27 . aprilli 2017 . aasta kohtuotsus A‑Rosa Flussschiff , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , punkt 59 , ning 24 . oktoobri 2017 . aasta kohtumäärus Belu Dienstleistung ja Nikless , C ‑ 474 / 16 , ei avaldata , EU : C : 2017 : 812 , punkt 19 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


44 Siit järeldub , et kui liidu seadusandja oleks määruse nr 987 / 2009 vastuvõtmisel soovinud sellekohasest varasemast kohtupraktikast kõrvale kalduda , et teises liikmesriigis väljastatud tõendid A1 ei oleks selle liikmesriigi kohtule , kus tegevus toimub , siduvad , oleks ta saanud selle sõnaselgelt sätestada .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


45 Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 35 märkis , on tõendite E101 siduvat mõju käsitleva Euroopa Kohtu praktika aluseks olevad kaalutlused kehtivad ka määruste nr 883 / 2004 ja nr 987 / 2009 puhul .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Kuigi muu hulgas määruse nr 987 / 2009 põhjenduses 6 on viidatud õiguskindluse põhimõttele , on määruse nr 883 / 2004 põhjenduses 15 kui ka artikli 11 lõikes 1 märgitud põhimõte , mille kohaselt kohaldatakse töötaja suhtes ühte sotsiaalkindlustusskeemi , ning lojaalse koostöö põhimõtte tähtsus ilmneb nii määruse nr 883 / 2004 artiklist 76 kui põhjendusest 2 ning määruse nr 987 / 2009 artiklist 20 .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


46 Seega , kui nõustuda sellega – välja arvatud pettuse või õiguste kuritarvitamise korral – , et liikmesriigi pädev asutus võib taotleda tõendi A1 kehtetuks tunnistamist , pöördudes oma liikmesriigis asjaomase töötaja suhtes vastuvõtva liikmesriigi kohtusse , võib see kahjustada liikmesriikide pädevate asutuste vahelisel lojaalsel koostööl põhinevat süsteemi ( vt selle kohta tõendite E101 osas 26 . jaanuari 2006 . aasta kohtuotsus Herbosch Kiere , C ‑ 2 / 05 , EU : C : 2006 : 69 , punkt 30 , 27 . aprilli 2017 . aasta kohtuotsus A‑Rosa Flussschiff , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , punkt 47 , ja 6 . veebruari 2018 . aasta kohtuotsus Altun jt , C ‑ 359 / 16 , EU : C : 2018 : 63 , punktid 54 , 55 , 60 ja 61 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


47 Eeltoodut arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata , et määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõiget 1 koostoimes sama määruse artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on siduv mitte üksnes selle liikmesriigi asutustele , kus tegevus toimub , vaid ka selle liikmesriigi kohtutele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


48 Teise küsimuse esimeses osas palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada , kas määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõiget 1 koostoimes sama määruse artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on siduv nii selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutustele , kus tegevus toimub , kui ka selle liikmesriigi kohtutele niikaua , kuni tõendi väljastanud liikmesriik ei ole seda tagasi võtnud või kehtetuks tunnistanud , isegi kui viimati nimetatud liikmesriigi pädevad ametivõimud ja selle liikmesriigi pädevad ametivõimud , kus tegevus toimub , on pöördunud halduskomisjoni poole ja viimane on leidnud , et tõend on väljastatud ekslikult ja tuleb tagasi võtta .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


49 Ungari valitsus väidab esimese võimalusena , et teise küsimuse esimene osa on oletuslik , kuna käesolevas asjas leidis halduskomisjon lahenduse , millega nõustus nii Austria Vabariik kui ka Ungari , ja et Ungari ametivõimud märkisid , et nad on sellest tulenevalt valmis kõnealused tõendid A1 tagasi võtma .

O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS I-ADDRESS O O B-ADDRESS O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O

O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY I-COUNTRY O O B-COUNTRY O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O


50 Sellega seoses tuleb märkida , et nagu Euroopa Kohus on mitu korda leidnud , on üksnes asja menetleval ja selle lahendamise eest vastutaval liikmesriigi kohtul kohtuasja eripära arvesse võttes õigus hinnata nii eelotsuse vajalikkust asjas otsuse tegemiseks kui ka Euroopa Kohtule esitatavate küsimuste asjakohasust .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Seega , kui esitatud küsimused puudutavad liidu õigusnormi tõlgendust või kehtivust , on Euroopa Kohus üldjuhul kohustatud otsuse tegema ( 7 . veebruari 2018 . aasta kohtuotsus American Express , C ‑ 304 / 16 , EU : C : 2018 : 66 , punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


51 Järelikult kehtib eeldus , et liidu õigust puudutavad küsimused on asjakohased .


Euroopa Kohus võib keelduda liikmesriigi kohtu esitatud eelotsuse küsimusele vastamast vaid siis , kui on ilmne , et küsimuses osutatud liidu õigusnormi tõlgendusel või kehtivuse kontrollimisel puudub põhikohtuasja asjaolude või esemega seos , kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi või õiguslikke asjaolusid , et anda talle esitatud küsimustele tarvilik vastus ( 7 . veebruari 2018 . aasta kohtuotsus American Express , C ‑ 304 / 16 , EU : C : 2018 : 66 , punkt 32 ja seal viidatud kohtupraktika ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


52 Praegusel juhul ilmneb tõepoolest Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust , et halduskomisjon esitas 9 . mail 2016 arvamuse , mille kohaselt tuleb määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõiget 1 tõlgendada nii , et põhikohtuasjas kõne all olevaid tõendeid A1 ei oleks üldse tohtinud väljastada ja et need tuleb tagasi võtta ; kõnealune komisjon kiitis selle arvamuse hiljem heaks oma 20 . ja 21 . juunil 2016 toimunud 347 . koosolekul .

O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O


53 Siiski on selge , et Ungari pädev asutus neid tõendeid tagasi ei võtnud ega Ungari kohtud neid kehtetuks ei tunnistanud .

O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O


54 Samuti ilmneb Euroopa Kohtule esitatud toimikust , et Austria Vabariik ja Ungari ei jõudnud asjaomaste tõendite või vähemalt teatavate tõendite puhul võimaliku tagasivõtmise korra osas kokkuleppele .

O O O O O O O O O B-ADDRESS I-ADDRESS O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O B-COUNTRY I-COUNTRY O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O


Lisaks näib toimiku põhjal , et selle arvamuse rakendamine on käesolevat eelotsusemenetlust arvestades peatatud ja Ungari valitsus väidab selles menetluses muu hulgas , et Ungari pädev asutus väljastas õigesti põhikohtuasjas kõne all olevad tõendid A1 määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel .

O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


55 Järelikult vastavad põhikohtuasja kirjeldavad faktilised asjaolud , nagu need ilmnevad Euroopa Kohtule esitatud asjaoludest , teise küsimuse esimese osa faktilistele eeldustele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Sellest tulenevalt ei muuda asjaolu , et Ungari oli vähemalt osaliselt nõus halduskomisjoni järeldusega , seda küsimust põhikohtuasja lahendamise seisukohast asjakohatuks .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


56 Peale selle ei saa asjaoluga , et halduskomisjon leidis , et põhikohtuasjas kõne all olevad tõendid A1 tuleb tagasi võtta , iseenesest põhjendada käsitletava eelotsuse küsimuse vastuvõetamatust , kuna selle küsimusega tahetakse just nimelt teada , kas niisugune järeldus võib mõjutada asjaomaste tõendite siduvust selle liikmesriigi ametivõimude ja kohtute suhtes , kus tegevus toimub .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


57 Neil asjaoludel ei saa asuda seisukohale , et teise küsimuse esimene osa on oletuslik , mis kummutaks käesoleva kohtuotsuse punktis 51 viidatud asjakohasuse eelduse .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


58 Olgu meenutatud , et vastavalt määruse nr 883 / 2004 artiklile 72 , kus loetletakse halduskomisjoni ülesanded , on viimasele pandud muu hulgas ülesanne tegeleda kõigi sellest määrusest ja määrusest nr 987 / 2009 või nende alusel sõlmitud lepingutest või kokkulepetest tulenevate haldus ‑ ja tõlgendusküsimustega , ilma et see piiraks asjaomaste ametivõimude , asutuste ja isikute õigust kasutada liikmesriikide õigusaktides , määruses nr 883 / 2004 või aluslepingus ette nähtud menetlusi ja võimalust pöörduda kohtusse .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


59 Artikli 72 kohaselt on halduskomisjonile pandud ka ülesanne esiteks tugevdada ja arendada sotsiaalkindlustusalast koostööd liikmesriikide ja nende asutuste vahel , et muu hulgas võtta arvesse teatavaid isikukategooriaid puudutavaid eriküsimusi , ning teiseks soodustada piiriüleste koostöömeetmete rakendamist sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise valdkonnas .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


60 Mis puudutab konkreetsemalt sellist olukorda nagu põhikohtuasjas , kus kahe liikmesriigi pädeva asutuse vahel on tekkinud vaidlus määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõikes 1 osutatud dokumentide või tõendite üle , siis on selle artikli lõigetes 2 – 4 sätestatud menetlus niisuguse vaidluse lahendamiseks .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Eeskätt on nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 nähtud ette toimingud , mida asjaomased asutused peavad tegema , kui esineb kahtlus selliste dokumentide ja tõendite kehtivuse või seal esitatud asjaolude õigsuse suhtes .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Sama artikli lõikes 4 on sätestatud , et kui asjaomased asutused ei saavuta kokkulepet , võib pädevate ametivõimude vahendusel pöörduda halduskomisjoni poole , kes „ püüab erimeelsused lahendada “ kuue kuu jooksul alates tema poole pöördumisest .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


61 Nagu Euroopa Kohus on varem määruse nr 1408 / 71 puhul leidnud , et kui halduskomisjon ei suuda pädevate asutuste erimeelsusi kohaldatava õiguse küsimuses lahendada , võib see liikmesriik , kelle territooriumil asjaomane töötaja töötab , vähemalt algatada ELTL artikli 259 alusel liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse – ilma et see piiraks kohtusse pöördumise võimaluse kasutamist liikmesriigis , mille asutus tõendi väljastas – , et Euroopa Kohus saaks niisuguse hagi raames hinnata , millised õigusaktid on kõnealuse töötaja suhtes kohaldatavad , ning seega kontrollida tõendis E101 esitatud andmete õigsust ( 27 . aprilli 2017 . aasta kohtuotsus A‑Rosa Flussschiff , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , punkt 46 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


62 Seega tuleb tõdeda , et halduskomisjoni roll määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõigetes 2 – 4 sätestatud menetluses piirdub tema poole pöördunud liikmesriikide pädevate asutuste erimeelsuste lahendamisega .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


63 Sellist tõdemust ei sea kahtluse alla määruse nr 987 / 2009 artikli 89 lõige 3 , mis näeb ette , et pädevad ametivõimud tagavad , et nende asutused oleks teadlikud ja kohaldaksid määruste nr 883 / 2004 ja nr 987 / 2009 valdkondades ja tingimustel kõiki liidu sätteid , õiguslikke ja muid , sealhulgas halduskomisjoni otsuseid , kuna selle sätte eesmärk ei ole sugugi muuta halduskomisjoni rolli eelmises punktis viidatud menetluses ega seega arvamuse väärtust , mis on järeldustel , millele komisjon selles menetluses jõuab .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


64 Seetõttu tuleb teise küsimuse esimesele osale vastata , et määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõiget 1 koostoimes sama määruse artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on siduv nii selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutustele , kus tegevus toimub , kui ka selle liikmesriigi kohtutele niikaua , kuni tõendi väljastanud liikmesriik ei ole seda tagasi võtnud või kehtetuks tunnistanud , isegi kui viimati nimetatud liikmesriigi pädevad ametivõimud ja selle liikmesriigi pädevad ametivõimud , kus tegevus toimub , on pöördunud halduskomisjoni poole ja viimane on leidnud , et tõend on väljastatud ekslikult ja tuleb tagasi võtta .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


65 Teise küsimuse teises osas palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada , kas määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõiget 1 koostoimes sama määruse artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on – vajaduse korral tagasiulatuvalt – siduv nii selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutustele , kus tegevus toimub , kui ka selle liikmesriigi kohtutele , isegi kui tõend on väljastatud alles pärast seda , kui asjaomane liikmesriik tuvastas , et asjasse puutuvale töötajale laieneb kohustuslik kindlustus tema õigusaktide alusel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


66 Ungari valitsus väidab , et käesolev küsimus on oletuslik , kuna ühtegi tõendit A1 ei väljastatud tagasiulatuvalt pärast seda , kui Austria ametivõimud olid tuvastanud , et asjasse puutuvatele töötajatele laieneb kohustuslik kindlustus Austria õigusaktide alusel .

O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O

O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O


67 Eelotsusetaotluses esitatud andmete kohaselt anti teatavad tõendid A1 välja tagasiulatuvalt .


Samuti nähtub eelotsusetaotlusest , et Austria asutus oli juba tuvastanud , et osale asjasse puutuvatele töötajatele laieneb kohustuslik kindlustus Austria õiguse alusel , enne kui Ungari pädev asutus oli neile töötajatele tõendid A1 väljastanud .

O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O

O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O


68 Väljakujunenud kohtupraktika järgi on liikmesriigi kohtu ülesanne tuvastada asjaolud ja hinnata nende küsimuste asjakohasust , mille ta soovib esitada ( vt selle kohta 26 . oktoobri 2016 . aasta kohtuotsus Hoogstad , C ‑ 269 / 15 , EU : C : 2016 : 802 , punkt 19 , ja 27 . aprilli 2017 . aasta kohtuotsus A‑Rosa Flussschiff , C ‑ 620 / 15 , EU : C : 2017 : 309 , punkt 35 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


69 Järelikult tuleb teise küsimuse teine osa vastuvõetavaks lugeda , kuna eelotsusetaotluse esitanud kohtu toodud andmetest nähtuvalt on Euroopa Kohtu antav vastus selle kohtu jaoks vajalik , et tuvastada vähemalt osa tõendite A1 siduvus .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


70 Kõigepealt olgu meelde tuletatud , et määruse nr 574 / 72 artikli 11a alusel väljastatud tõendil E101 võib olla tagasiulatuv mõju .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Kuigi on eelistatav , et see tõend oleks välja antud enne asjasse puutuva perioodi algust , võib selle välja anda ka nimetatud perioodi kestel või isegi pärast selle lõppu ( vt selle kohta 30 . märtsi 2000 . aasta kohtuotsus Banks jt , C ‑ 178 / 97 , EU : C : 2000 : 169 , punktid 52 – 57 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


71 Liidu õigusnormid , mis tulenevad määrustest nr 883 / 2004 ja nr 987 / 2009 , ei näe ette ühtegi takistust selleks , et sama võiks kehtida ka tõendite A1 puhul .


72 On tõsi , et määruse nr 987 / 2009 artikli 15 lõikes 1 oli enne vaidlusaluse perioodi algust kehtinud redaktsioonis sätestatud , et „ kui isiku tegevus toimub muus liikmesriigis kui [ määruse nr 883 / 2004 ] II jaotise kohaselt pädevas liikmesriigis , teavitab tööandja või asjaomane isik , juhul kui isiku tegevus ei toimu palgatööna , sellest võimaluse korral eelnevalt selle liikmesriigi pädevat asutust , kelle õigusakte kohaldatakse “ ning et „ [ n ] imetatud asutus muudab viivitamata asjaomase isiku suhtes [ … ] kohaldatavaid õigusakte käsitleva teabe kättesaadavaks asjaomasele isikule ja selle liikmesriigi pädeva võimuorgani nimetatud asutusele , kus tegevus toimub “ .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Tõendi A1 väljastamine töötamisperioodil või isegi pärast selle lõppu on siiski jätkuvalt võimalik .


73 Seega tuleb edasi kindlaks teha , kas tõendit A1 võib kohaldada tagasiulatuvalt , isegi kui tõendi väljastamise kuupäeval oli juba olemas selle liikmesriigi pädeva asutuse otsus , kus tegevus toimub , ja otsuse kohaselt kohaldatakse asjasse puutuva töötaja suhtes selle liikmesriigi õigusakte .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


74 Siinkohal olgu meelde tuletatud , et nagu ilmneb käesoleva kohtuotsuse punktides 36 – 47 esimesele küsimusele antud vastusest , on määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud tõend A1 niikaua , kuni seda ei ole tagasi võetud või kehtetuks tunnistatud , sarnaselt selle eelkäijale tõendile E101 siduv nii selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutustele , kus tegevus toimub , kui ka selle liikmesriigi kohtutele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


75 Neil konkreetsetel asjaoludel ei saa järelikult asuda seisukohale , et selline otsus , nagu on kõne all põhikohtuasjas ja millega selle liikmesriigi pädev asutus , kus tegevus toimub , otsustab kohaldada asjasse puutuvate töötajate suhtes kohustuslikku kindlustust oma õigusaktide alusel , on dokument , „ mis näitab “ asjaomase isiku olukorda määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõike 1 alusel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


76 Lõpuks tuleb lisada , et nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 66 märkis , ei mõjuta asjaomaste tõendite A1 siduvust küsimus , kas põhikohtuasjas kõne all olevad ametivõimud oleksid pidanud kohaldama määruse nr 987 / 2009 artikli 6 alusel ajutiselt õigusakte vastavalt kohaldatavate õigusaktide prioriteetsusjärjekorrale , mis on seal ette nähtud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Eeskätt kohaldatakse nimetatud artikli 6 lõike 1 kohaselt seal sätestatud ajutise kohaldamise kollisiooninorme , „ kui [ selles määruses ] ei sätestata teisiti “ .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


77 Eeltoodud kaalutlustest lähtuvalt tuleb teise küsimuse teisele osale vastata , et määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõiget 1 koostoimes sama määruse artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on – vajaduse korral tagasiulatuvalt – siduv nii selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutustele , kus tegevus toimub , kui ka selle liikmesriigi kohtutele , isegi kui tõend on väljastatud alles pärast seda , kui asjaomane liikmesriik tuvastas , et asjasse puutuvale töötajale laieneb kohustuslik kindlustus tema õigusaktide alusel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


78 Oma kolmanda küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada , kas määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii , et juhul kui töötaja , kelle tööandja on lähetanud teise liikmesriiki tööd tegema , asendatakse teise töötajaga , kelle on lähetanud teine tööandja , tuleb viimati nimetatud töötajat pidada „ teist isikut asendama saadetud “ töötajaks selle sätte tähenduses , mistõttu tema suhtes ei saa kohaldada nimetatud sättes ette nähtud erinormi , kohaldamaks jätkuvalt selle liikmesriigi õigusakte , kus tema tööandja tavaliselt tegutseb .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib samuti , kas siinjuures omab tähtsust asjaolu , et mõlema asjasse puutuva töötaja tööandja asukoht on samas liikmesriigis või et nende vahel on võimalikud isiklikud või organisatsioonilised seosed .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


79 Belgia valitsus väidab , et kolmas küsimus on oletuslik , kuna sellega soovitakse teada , kas asjaolu , et teise tööandja asukoht on muus liikmesriigis kui esimese tööandja asukoht , omab esitatud küsimusele vastamisel tähtsust , samas kui mõlemad asjasse puutuvad tööandjad põhikohtuasjas asuvad samas liikmesriigis .

O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


80 Siinkohal tuleb vaid märkida , et kolmas küsimus ei ole eelmises punktis toodud põhjusel oletuslik , kuna üks osa sellest küsimusest puudutab vastavalt sõnastusele tõika , et kõnealuste tööandjate asukoht on samas liikmesriigis , mis langeb kokku asjaoludega põhikohtuasjas , kus eelotsusetaotluses esitatud andmetest nähtuvalt asuvad nii Martin‑Meat kui ka Martimpex Ungaris .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O B-ORGANISATION B-ADDRESS O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O


81 Alustuseks tuleb märkida , et kolmas küsimus on esitatud juhuks , kui Euroopa Kohus vastab teisele küsimusele nii , et tõendi A1 siduvus , nagu see tuleneb esimesele küsimusele antud vastusest , võib olla teises küsimuses esitatud asjaolude korral piiratud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


82 Väljakujunenud kohtupraktika järgi on ELTL artiklis 267 sätestatud menetlus Euroopa Kohtu ja liikmesriikide kohtute koostöö vahend , mille kaudu Euroopa Kohus annab liikmesriikide kohtutele liidu õiguse tõlgendamise juhiseid , mida kohtud vajavad nende menetluses olevate vaidluste lahendamiseks ja mis võimaldab Euroopa Kohtul anda liikmesriigi kohtule tarvilik liidu õiguse tõlgendus ( vt selle kohta 7 . septembri 2017 . aasta kohtuotsus Alandžak jt , C ‑ 187 / 17 , ei avaldata , EU : C : 2017 : 662 , punktid 9 ja 10 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


83 Nagu Austria ja Saksa valitsus ning komisjon sisuliselt väidavad , kuna kolmas küsimus puudutab määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõikes 1 sätestatud sellise tingimuse ulatust , mille kohaselt selle liikmesriigi õigusaktide jätkuvaks kohaldamiseks , kus tööandja tavaliselt tegutseb , ei tohi lähetatud töötaja olla „ saadetud teist isikut asendama “ ( edaspidi „ mitteasendamise tingimus “ ) , käsitleb see küsimus põhikohtuasja enda eset .

O O B-ADDRESS O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O B-COUNTRY O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Nimelt soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus antud küsimusega teada , millist neist tõlgendustest , mida pooldavad vaidluse lahendamiseks halduskomisjoni poole pöördunud kaks liikmesriiki , tuleks eelistada , kuna nagu ilmneb Euroopa Kohtule esitatud toimikust , on nende vasturääkivad tõlgendused mitteasendamise tingimuse kohta tekitanud põhikohtuasja poolte vahel asjasse puutuvatele töötajatele kohaldatavate õigusaktide küsimuses lahkarvamuse .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


84 Lisaks väidab Austria valitsus , et ei saa välistada , et Ungari pädev asutus ei väljastanud teatud osale suurest hulgast asjasse puutuvatest töötajatest mingit tõendit E101 või A1 , ning et mitteasendamise tingimuse tõlgendamine on põhikohtuasja lahendamisel nende töötajate suhtes otseselt asjakohane .

O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


85 Neil asjaoludel ja kuigi – nagu ilmneb esimesele ja teisele küsimusele antud vastustest – põhikohtuasjas kõne all olevad tõendid A1 on eelotsusetaotluse esitanud kohtule siduvad niikaua , kuni Ungari pädev asutus ei ole neid tagasi võtnud või Ungari kohtud neid kehtetuks tunnistanud , tuleb kolmandale küsimusele vastata .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O


86 Martin‑Meati töötajad lähetati põhikohtuasjas aastate 2007 ja 2012 vahelisel ajavahemikul Austriasse Alpenrindi tegevuskohtades liha tükeldamisega seotud töid tegema .

O B-ORGANISATION O O O O B-DATE O B-DATE O O B-ADDRESS B-ORGANISATION O O O O O O O

O O O O O O B-YEAR O B-YEAR O O B-COUNTRY O O O O O O O O


Martimpexi töötajad lähetati ajavahemikul 1 . veebruarist 2012 kuni 31 . jaanuarini 2014 ( kaasa arvatud ) ehk vaidlusalusel perioodil Austriasse samu töid tegema .

B-ORGANISATION O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O B-ADDRESS O O O O

O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O B-COUNTRY O O O O


Alates 1 . veebruarist 2014 tegid Martin‑Meati töötajad taas neid töid samades tegevuskohtades .

O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-ORGANISATION O O O O O O O

O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O


87 Seega tuleb analüüsida , kas mitteasendamise tingimust on sellises olukorras , nagu on kõne all põhikohtuasjas , vaidlusalusel perioodil järgitud , ning kas ja millises ulatuses omavad niisuguses kontekstis tähtsust asjasse puutuvate tööandjate asukohad või nende tööandjate vahelised isiklikud või organisatsioonilised seosed .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


88 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb liidu õigusnormi tõlgendamisel arvestada mitte üksnes selle sõnastust , vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke , mille osaks õigusnorm on ( 21 . septembri 2017 . aasta kohtuotsus komisjon vs .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O


Saksamaa , C ‑ 616 / 15 , EU : C : 2017 : 721 , punkt 43 ja seal viidatud kohtupraktika ) .

B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


89 Mis puudutab kõigepealt enne vaidlusalust perioodi kehtinud määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 sõnastust , siis nägi see ette , et „ [ i ] siku suhtes , kes töötab liikmesriigis tööandja heaks , kes tavaliselt seal tegutseb , ning kelle see tööandja lähetab teise liikmesriiki selle tööandja nimel tööd tegema , kohaldatakse jätkuvalt esimese liikmesriigi õigusakte , tingimusel et sellise töö eeldatav kestus ei ületa 24 kuud ning teda ei saadeta teist isikut asendama “ .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


90 Seega tuleneb määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 sõnastusest ja eelkõige väljendist „ tingimusel et “ , et iseenesest asjaolu , et lähetatud töötaja asendab teist isikut , on takistuseks sellele , et niisuguse asendava töötaja suhtes saaks jätkuvalt kohaldada selle liikmesriigi õigusakte , kus tööandja tavaliselt tegutseb , ning et mitteasendamise tingimust kohaldatakse kumulatiivselt asjaomase töö maksimaalset kestust puudutava tingimusega , mis on samuti selles sättes ette nähtud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


91 Peale selle näib kõnealuse sätte sõnastuses sõnaselge viite puudumine vastavate tööandjate asukohtadele või võimalikele isiklikele ja organisatsioonilistele seostele viitavat sellele , et need asjaolud ei oma selle sätte tõlgendamisel tähtsust .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


92 Mis puutub järgnevalt konteksti , kuhu määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõige 1 kuulub , siis tuleb märkida , et vastavalt selle artikli enda pealkirjale on seal ette nähtud eeskirjad , sealhulgas lõikes 1 ette nähtud eeskirjad „ erieeskirjad “ , mis puudutavad kõnealuse määruse kohaldamisalasse kuuluvatele isikutele kohaldatavate sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide kindlaksmääramist .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


93 Nagu asjaomase määruse artikli 11 lõike 3 punktist a tuleneb , võttes arvesse , et nimetatud artikkel sätestab „ Üldeeskirjad “ , kohaldatakse selliste töötajate suhtes nagu põhikohtuasjas , kes töötavad liikmesriigis või tegutsevad seal füüsilisest isikust ettevõtjana , selle liikmesriigi õigusakte , kus nad töötavad või tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana .


94 Samamoodi tuleneb määruse nr 883 / 2004 põhjendustest 17 ja 18 , et „ üldjuhul “ kohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte , mille territooriumil isik töötab või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana , ning et „ sellest üldreeglist on vaja teha erand “ , kui konkreetne olukord õigustab kohaldatava õiguse kindlaksmääramisel teistsuguste kriteeriumide kasutamist .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


95 Järelikult , kuna määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõige 1 kujutab endast erandit üldreeglist , mida kohaldatakse nende õigusaktide kindlaksmääramiseks , mis kehtivad isikute suhtes , kes töötavad liikmesriigis või tegutsevad seal füüsilisest isikust ettevõtjana , tuleb seda sätet tõlgendada kitsalt .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


96 Mis puudutab lõpuks määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõikes 1 osutatud eesmärke ja üldisemalt konteksti , kuhu see säte kuulub , siis tuleb nentida , et ehkki määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõige 1 kehtestab töötajate lähetamise korral kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramiseks erinormi , kuna selline konkreetne olukord õigustab kohaldatava õiguse kindlaksmääramisel teistsuguste kriteeriumide kasutamist , oli liidu seadusandja eesmärk samas siiski vältida , et seda erinormi saaksid kasutada järjestikku lähetatud töötajad , kes teevad samu töid .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


97 Lisaks võib see , kui määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõiget 1 tõlgendada asjasse puutuvate tööandjate vastava asukoha või nende tööandjate vaheliste isiklike või organisatsiooniliste seoste järgi erinevalt , kahjustada liidu seadusandja taotletud eesmärki kohaldada üldjuhul töötaja suhtes selle liikmesriigi õigusakte , kus asjaomane isik töötab .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


98 Nagu määruse nr 883 / 2004 põhjendusest 17 tuleneb , oli selleks , et võimalikult tõhusalt tagada kõigi liikmesriigi territooriumil töötavate isikute võrdne kohtlemine , asjakohane kindlaks määrata , et üldjuhul kuuluvad kohaldamisele selle liikmesriigi õigusaktid , kus asjaomane isik töötab või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseb .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Lisaks tuleneb selle määruse põhjendustest 5 ja 8 , et riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise raames tuleb võimalikult tõhusalt tagada sama liikmesriigi territooriumil töötavate isikute võrdne kohtlemine .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


99 Käesoleva kohtuotsuse punktides 89 – 98 esitatud kaalutlustest tuleneb , et lähetatud töötajate korduv kasutamine sama töö tegemiseks , isegi kui töötajad lähetanud tööandjad on erinevad , ei ole määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 sõnastuse ega eesmärkidega kooskõlas ega vasta selle sätte kontekstile , mistõttu ei saa lähetatud töötaja suhtes kohaldada asjaomases sättes ette nähtud erinormi , kui ta asendab teist töötajat .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


100 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb kolmandale küsimusele vastata , et määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii , et juhul kui töötaja , kelle tööandja on lähetanud teise liikmesriiki tööd tegema , asendatakse teise töötajaga , kelle on lähetanud teine tööandja , tuleb viimati nimetatud töötajat pidada „ teist isikut asendama saadetud “ töötajaks selle sätte tähenduses , mistõttu tema suhtes ei saa kohaldada nimetatud sättes ette nähtud erinormi , kohaldamaks jätkuvalt selle liikmesriigi õigusakte , kus tema tööandja tavaliselt tegutseb .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Asjaolu , et mõlema asjasse puutuva töötaja tööandja asukoht on samas liikmesriigis või et nende tööandjate vahel on võimalikud isiklikud või organisatsioonilised seosed , ei oma siinkohal tähtsust .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


101 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium , otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid , välja arvatud poolte kohtukulud , ei hüvitata .


Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus ( esimene koda ) otsustab :


1 . Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16 . septembri 2009 . aasta määruse ( EÜ ) nr 987 / 2009 , milles sätestatakse määruse ( EÜ ) nr 883 / 2004 rakendamise kord ( muudetud komisjoni 9 . detsembri 2010 . aasta määrusega ( EL ) nr 1244 / 2010 ) , artikli 5 lõiget 1 koostoimes määrusega nr 1244 / 2010 muudetud määruse nr 987 / 2009 artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29 . aprilli 2004 . aasta määruse ( EÜ ) nr 883 / 2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ( muudetud määrusega nr 1244 / 2010 ) artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on siduv mitte üksnes selle liikmesriigi asutustele , kus tegevus toimub , vaid ka selle liikmesriigi kohtutele .

O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Määrusega nr 1244 / 2010 muudetud määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõiget 1 koostoimes määrusega nr 1244 / 2010 muudetud määruse nr 987 / 2009 artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on määrusega nr 1244 / 2010 muudetud määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on siduv nii selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutustele , kus tegevus toimub , kui ka selle liikmesriigi kohtutele niikaua , kuni tõendi väljastanud liikmesriik ei ole seda tagasi võtnud või kehtetuks tunnistanud , isegi kui viimati nimetatud liikmesriigi pädevad ametivõimud ja selle liikmesriigi pädevad ametivõimud , kus tegevus toimub , on pöördunud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni poole ja viimane on leidnud , et tõend on väljastatud ekslikult ja tuleb tagasi võtta .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Määrusega nr 1244 / 2010 muudetud määruse nr 987 / 2009 artikli 5 lõiget 1 koostoimes määrusega nr 1244 / 2010 muudetud määruse nr 987 / 2009 artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii , et tõend A1 , mille on määrusega nr 1244 / 2010 muudetud määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõike 1 alusel väljastanud liikmesriigi pädev asutus , on – vajaduse korral tagasiulatuvalt – siduv nii selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusasutustele , kus tegevus toimub , kui ka selle liikmesriigi kohtutele , isegi kui tõend on väljastatud alles pärast seda , kui asjaomane liikmesriik tuvastas , et asjasse puutuvale töötajale laieneb kohustuslik kindlustus tema õigusaktide alusel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


3 . Määrusega nr 1244 / 2010 muudetud määruse nr 883 / 2004 artikli 12 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii , et juhul kui töötaja , kelle tööandja on lähetanud teise liikmesriiki tööd tegema , asendatakse teise töötajaga , kelle on lähetanud teine tööandja , tuleb viimati nimetatud töötajat pidada „ teist isikut asendama saadetud “ töötajaks selle sätte tähenduses , mistõttu tema suhtes ei saa kohaldada nimetatud sättes ette nähtud erinormi , kohaldamaks jätkuvalt selle liikmesriigi õigusakte , kus tema tööandja tavaliselt tegutseb .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( eelotsusetaotlus , mille on esitanud Corte suprema di cassazione ( Itaalia kassatsioonikohus ) )


Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus ( EÜ ) nr 44 / 2001 – Artikli 5 punkt 2 – Artikkel 27 – Artikli 35 lõige 3 – Kohtualluvus ning kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine kohtuasjades , mis on seotud ülalpidamiskohustusega – Määrus ( EÜ ) nr 2201 / 2003 – Artiklid 19 ja 24 – Kohtualluvus ning kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine kohtuasjades , mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega – Samal ajal pooleli olevad kohtuasjad ( lis pendens ) – Samal ajal pooleli olevaid kohtuasju reguleerivate eeskirjade rikkumine – Tagajärjed – Otsuse teinud kohtu pädevuse kontrollimise keeld

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 . Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 27 . novembri 2003 . aasta määruse ( EÜ ) nr 2201 / 2003 , mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades , mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega , ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus ( EÜ ) nr 1347 / 2000 , ( 2 ) artiklite 19 ja 24 tõlgendamist .

O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Taotlus on esitatud Stefano Liberato ja Luminita Luisa Grigorescu vahelises kohtuvaidluses , mille ese on Rumeenia kohtu poolt tehtud abielusidet , vanemlikku vastutust ja ülalpidamiskohustust käsitleva otsuse tunnustamine Itaalia kohtus .

O O O O O B-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


3 . Kõnealune vaidlus annab Euroopa Kohtule võimaluse täpsustada , kas samal ajal pooleli olevaid kohtuasju reguleerivate eeskirjade rikkumine kohtu poolt , kuhu pöörduti hiljem , võib olla aluseks tema otsuse mittetunnustamisele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


4 . Oma analüüsi lõpus teen , lähtudes 19 . novembri 2015 . aasta kohtuotsusest P ( 3 ) , ettepaneku järeldada esimese võimalusena , et nõukogu 22 . detsembri 2000 . aasta määruse ( EÜ ) nr 44 / 2001 ( 4 ) kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil - ja kaubandusasjades ( 5 ) artikli 35 lõiget 3 ning määruse nr 2201 / 2003 artiklit 24 tuleb tõlgendada nii , et need keelavad selle , et määruse nr 44 / 2001 artiklis 27 ja määruse nr 2201 / 2003 artiklis 19 sätestatud samal ajal pooleli olevaid kohtuasju reguleerivate eeskirjade rikkumine kohtu poolt , kuhu pöörduti hiljem , oleks aluseks tema otsuse mittetunnustamisele seetõttu , et tunnustamine on vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga , kus taotletakse kohtuotsuse tunnustamist .

O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Isiku , kelle alaline elukoht on liikmesriigis , võib teises liikmesriigis kaevata :


2 . ülalpidamiskohustusega seotud asjade puhul selle paiga kohtusse , kus on ülalpeetava alaline või peamine elukoht , või kui asi kaasneb perekonnaseisuga seotud menetlusega , kohtusse , mis on kohalike seaduste kohaselt pädev seda asja menetlema , välja arvatud juhul , kui kohtualluvuse aluseks on üksnes ühe poole kodakondsus [ . ] “

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


6 . Määruse artikkel 27 on sõnastatud järgmiselt :


„ 1 . Kui eri liikmesriikide kohtutes algatavad ühe ja sama alusega hagide põhjal menetlusi ühed ja samad asjaosalised , peatab kohus , kellele hagi on esitatud hiljem , oma menetlused omal algatusel seni , kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus , kellele hagi esitati esimesena .


2 . Kui on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus , kellele hagi esitati esimesena , loobub kohus , kellele hagi esitati hiljem , pädevusest esimese kohtu kasuks . “


„ 1 . Kui eri liikmesriikide kohtutes on lahendamisel seotud menetlused , võivad kõik kohtud peale esimesena taotluse saanud kohtu oma menetlused peatada .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Kui nimetatud menetlused on pooleli esimese astme kohtus , võivad kõik kohtud peale esimesena taotluse saanud kohtu ühe poole taotlusel pädevusest loobuda , kui esimesena taotluse saanud kohus on kõnealustes menetlustes pädev ja kui asjaomase riigi õigusaktid võimaldavad neid menetlusi liita .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


3 . Menetlused loetakse seotuks käesoleva artikli tähenduses , kui nad on sedavõrd tihedalt seotud , et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos . “

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 . kui tunnustamine oleks selgelt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga , kus tunnustamist taotletakse ;


3 . kui see on vastuolus kohtuotsusega , mis on tehtud nendesamade asjaosaliste vahelise vaidluse puhul selles liikmesriigis , kus tunnustamist taotletakse ;


4 . kui see on vastuolus varem sama hagi põhjal samu asjaosalisi hõlmavas asjas teises liikmesriigis või kolmandas riigis tehtud otsusega , kui varasem kohtuotsus vastab taotluse saanud liikmesriigis tunnustamiseks vajalikele tingimustele . “


9 . Määruse nr 44 / 2001 artiklis 35 on ette nähtud :


„ 1 . Otsust ei tunnustata ka juhul , kui see on vastuolus II peatüki 3 . , 4 . või 6 . jao sätetega ning artiklis 72 sätestatud juhul .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Eelmises lõikes märgitud juhul pädevuse aluseid kontrollivale kohtule , kellelt taotletakse tunnustamist , on siduvad need asjaolud , mis on otsuse teinud liikmesriigi kohtu pädevuse aluseks .


3 . Võttes arvesse lõiget 1 , ei või otsuse teinud liikmesriigi kohtu pädevust kontrollida .


Artikli 34 punktis 1 osutatud avaliku korraga seonduvat kontrolli kohtualluvuse puhul teha ei või . “


„ ( 11 ) Ülalpidamiskohustused jäetakse käesoleva määruse reguleerimisalast välja , sest neid käsitleb juba [ … ] määrus nr 44 / 2001 .


Kohtutel , millel on jurisdiktsioon vastavalt käesolevale määrusele , on üldiselt jurisdiktsioon teha otsuseid ülalpidamiskohustuse küsimuses [ … ] määruse nr 44 / 2001 artikli 5 [ punkti ] 2 alusel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 12 ) Käesoleva määrusega kehtestatud kohtualluvuse alused vanemliku vastutuse küsimustes kujundatakse lapse huve silmas pidades , eeskätt läheduskriteeriumi põhjal .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


See tähendab , et jurisdiktsioon peaks esimeses järjekorras olema lapse alalise elukoha liikmesriigil , välja arvatud teatavatel lapse elukoha vahetamise juhtudel või vastavalt kokkuleppele vanemliku vastutuse kandjate vahel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 21 ) Liikmesriigis tehtud kohtuotsuste tunnustamine ja täitmisele pööramine peaks põhinema vastastikuse usalduse põhimõttel ja mittetunnustamise põhjusi peaks olema võimalikult vähe .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 33 ) Käesolevas määruses tunnustatakse põhiõigusi ja peetakse kinni Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtetest .


Eeskätt püütakse sellega tagada lapse põhiõiguste austamist , mis on sätestatud [ … ] põhiõiguste harta artiklis 24 . “


11 . Määruse artikli 12 „ Lepinguline kohtualluvus “ lõigetes 1 ja 2 on sätestatud :


„ 1 . Liikmesriigi kohtutel , kellel on artikli 3 tõttu pädevus lahutuse , lahuselu või abielu tühistamise taotluse suhtes , on pädevus kõigi selle taotlusega seotud vanemlikku vastutust käsitlevates küsimustes juhul , kui :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


a ) vähemalt ühel abikaasadest on lapse ees vanemlik vastutus ;


b ) abikaasad ja vanemliku vastutuse kandjad on kohtusse pöördumise ajal sõnaselgelt või muul viisil ühehäälselt kohtute pädevust tunnistanud ning see on lapse parimates huvides .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Lõikega 1 ette nähtud kohtualluvus lakkab niipea , kui :


a ) abielulahutuse , lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus on jõustunud ;


b ) punktis a nimetatud kuupäeval pooleli olevate vanemliku vastutusega seotud menetluste puhul jõustub nendes menetlustes tehtud otsus ;


c ) punktides a ja b nimetatud menetlused on lõppenud mõnel muul põhjusel . “


12 . Määruse artiklis 17 „ Kohtualluvuse kontrollimine “ on sätestatud :


„ Kui liikmesriigi kohtule esitatud hagi käsitleb asja , mis käesoleva määruse kohaselt ei ole tema alluvuses ning mis on selle määruse põhjal mõne teise liikmesriigi kohtu alluvuses , teatab ta omal algatusel , et asi ei allu sellele kohtule . “

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


13 . Määruse artiklis 19 „ Menetluses olev kohtuasi ja sellega seotud menetlused “ on sätestatud :


„ 1 . Kui erinevate liikmesriikide kohtutes algatatakse ühtede ja samade asjaosaliste vaheline lahutus - , lahuselu - või vanemliku vastutuse menetlus , peatab kohus , kellele hagi on esitatud hiljem , menetluse omal algatusel seni , kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus , kellele hagi on esitatud esimesena .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Kui erinevate liikmesriikide kohtutes algatatakse ühe ja sama lapse suhtes ühe ja sama alusega hagide põhjal vanemlikku vastutust käsitlev menetlus , peatab kohus , kellele hagi on esitatud hiljem , menetluse omal algatusel seni , kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus , kellele hagi on esitatud esimesena .


3 . Kui on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus , kellele hagi on esitatud esimesena , loobub kohus , kellele hagi on esitatud hiljem , pädevusest esimese kohtu kasuks .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Sel juhul võib pool , kes esitas asjakohase hagi kohtule , kellele hagi on esitatud hiljem , esitada kõnealuse hagi kohtule , kellele hagi on esitatud esimesena . “


14 . Määruse nr 2201 / 2003 artikli 21 „ Kohtuotsuse tunnustamine “ lõigetes 1 ja 4 on sätestatud :


„ 1 . Ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsust tunnustatakse teistes liikmesriikides ühegi erimenetluse järgimist nõudmata .


4 . Kui kohtuotsuse tunnustamise küsimus tõstatatakse liikmesriigi kohtus arutatava asja käigus , võib kõnealune kohus selle küsimuse otsustada . “


15 . Määruse artiklis 22 „ Abielulahutust , lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist käsitlevate kohtuotsuste mittetunnustamise põhjused “ on sätestatud :


„ Abielulahutust , lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist käsitlevat kohtuotsust ei tunnustata :


a ) kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga , kus taotletakse tunnustamist ;


c ) kui see on vastuolus kohtuotsusega , mis on tehtud nendesamade asjaosaliste vahelise menetluse käigus selles liikmesriigis , kus taotletakse tunnustamist ;


16 . Määruse artikkel 23 „ Vanemlikku vastutust käsitlevate kohtuotsuste mittetunnustamise põhjused “ kõlab järgmiselt :


„ Vanemlikku vastutust käsitlevat kohtuotsust ei tunnustata :


a ) kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga , kus taotletakse tunnustamist , võttes arvesse lapse parimaid huve ;


e ) kui see on vastuolus hilisema vanemlikku vastutust käsitleva kohtuotsusega , mis on tehtud liikmesriigis , kus taotletakse tunnustamist ;


17 . Määruse artiklis 24 „ Otsuse teinud kohtu pädevuse kontrollimise keeld “ on sätestatud :


„ Otsuse teinud liikmesriigi kohtu pädevus ei kuulu kontrollimisele .


Artikli 22 punktis a ja artikli 23 punktis a osutatud avalikule korrale vastavuse kontrollimist ei või kohaldada artiklites 3 – 14 sätestatud kohtualluvuseeskirjade suhtes . “


18 . Tsiviilseadustiku ( Codice civile ) artiklis 150 „ Lahuselu “ on sätestatud :


Lahuselu võib olla kohtu poolt tunnustatud või omavahelise kokkuleppe tulemus .


Õigus taotleda lahuselu kohtupoolset tunnustamist või vastava kokkuleppe kinnitamist on ainult abikaasadel . “


19 . Tsiviilseadustiku artiklis 151 „ Kohtu poolt tunnustatud lahuselu “ on sätestatud :


„ Lahuselu tunnustamist võib taotleda , kui – isegi ühe või mõlema abikaasa tahtest hoolimata – esinevad niisugused asjaolud , mis muudavad kooselu jätkamise väljakannatamatuks või millel on oluline kahjulik mõju laste kasvatusele .


Kohus , kes lahuselu tunnustab , sedastab – kui see on nii ja kui seda on nõutud – , kumb abikaasadest on lahuselus süüdi , võttes arvesse tema käitumist , mis on vastuolus abieluliste kohustustega . “

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


20 . Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab , et abielusideme lõpliku lõpetamise ( abielulahutus ) suhtes on ratione temporis kohaldatav 1 . detsembri 1970 . aasta seaduse nr 898 ( Abielulahutuse kord ) ( legge n . 898 Disciplina dei casi di scioglimento del matrimonio ) ( 6 ) artikli 3 esimese lõigu punkti 2 alapunkt b , mis kõlab järgmiselt :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Abielulahutust või selle tsiviilõiguslike tagajärgede lõpetamist võib taotleda üks abikaasadest :


b ) kohus on jõustunud kohtuotsusega abikaasade lahuselu tunnustanud või lahuselukokkuleppe kinnitanud või kui on tegemist faktilise lahuseluga , kui see faktiline lahuselu sai alguse vähemalt kaks aastat enne 18 . detsembrit 1970 .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O


Kõikidel eespool nimetatud juhtudel peab lahuselu selleks , et saaks taotleda abielulahutust või selle tsiviilõiguslike tagajärgede lõpetamist , olema katkematult kestnud vähemalt kolm aastat alates hetkest , mil abikaasad ilmusid lahuselumenetluses kohtu esimehe ette , ning seda isegi siis , kui kohtumenetluse käigus jõutakse lahuselukokkuleppe sõlmimiseni . “

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


21 . Eelotsusetaotluse esitanud kohus lisab , et vanemlikku vastutust ja lapse ülalpidamiskohustust reguleeritakse lahuselu ja lahutuse korral ühtemoodi tsiviilseadustiku artiklites 337 bis – 337 octies .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


II . Põhikohtuasja faktilised asjaolud ja eelotsuse küsimused


22 . S . Liberato ja L . L . Grigorescu abiellusid Roomas ( Itaalia ) 22 . oktoobril 2005 ning elasid koos selles liikmesriigis , kuni 20 . veebruaril 2006 sündis nende laps .

O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-ADDRESS I-ADDRESS I-ADDRESS I-ADDRESS B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O

O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-CITY
O
B-COUNTRY
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
O
O
O
O


Ema viis lapse Rumeeniasse ega naasnud enam koju Itaalias ( 7 ) .

O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O O O

O O O B-COUNTRY O O O O B-COUNTRY O O O O


23 . S . Liberato palus 22 . mail 2007 Tribunale di Teramole ( Teramo esimese astme kohus , Itaalia ) esitatud taotluses tunnustada tema lahuselu L . L . Grigorescust ja määrata talle lapse hooldusõigus .

O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O O O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O

O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
O
O
O
O
B-CITY
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O


L . L . Grigorescu palus kostjana tunnustada lahuselu tema abikaasa süül , määrata talle lapse ainuhooldusõigus ning mõista isalt poja ülalpidamiseks välja elatis .

B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


24 . Tribunale di Teramo ( Teramo esimese astme kohus , Itaalia ) tunnustas 19 . jaanuari 2012 . aasta kohtuotsusega ( 8 ) abikaasade lahuselu L . L . Grigorescu süül ning suunas eraldi kohtumäärusega asja uurimisele , et teha otsus poolte vanemlikku vastutust puudutavate vastastikuste nõuete kohta .

O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


25 . Kui see vanemlikku vastutust puudutav kohtuasi oli Itaalias pooleli , pöördus L . L . Grigorescu 30 . septembril 2009 Judecătoria București ( Bukaresti esimese astme kohus , Rumeenia ) poole , paludes abielu lahutada , määrata talle lapse ainuhooldusõigus ning mõista isalt poja ülalpidamiseks välja elatis .

O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
O
O
O
B-CITY
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


26 . Selle S . Liberato vastu algatatud võistleva menetluse raames esitas S . Liberato esimese võimalusena samal ajal pooleli oleva kohtuasja vastuväite põhjusel , et Itaalias oli esimesena algatatud lahuselumenetlus .

O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O

O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O


Sellest hoolimata lahutas Judecătoria București ( Bukaresti esimese astme kohus , Rumeenia ) oma 31 . mai 2010 . aasta otsusega abielu , määras lapse hooldusõiguse emale , kehtestas isa lapsega suhtlemise korra ning isa poolt lapse ülalpidamiseks maksatava elatise summa .

O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O B-CITY O O O O B-COUNTRY O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


27 . See otsus jõustus pärast Curtea de Apel București ( Bukaresti apellatsioonikohus , Rumeenia ) 12 . juuni 2013 . aasta otsust , millega kinnitati Tribunalul București ( Bukaresti esimese astme kohus , Rumeenia ) 3 . detsembri 2012 . aasta otsust ja jäeti rahuldamata S . Liberato apellatsioonkaebus 31 . mai 2010 . aasta otsuse peale .

O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O B-ADDRESS O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
B-COUNTRY
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O


28 . Hiljem jõudis Tribunale di Teramo ( Teramo esimese astme kohus , Itaalia ) 8 . juuli 2013 . aasta otsusega lõpule lahuselumenetlus Itaalias .

O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O

O O O O O O O O B-CITY O O O O B-COUNTRY O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O


Selle kohus määras lapse ainuhooldusõiguse S . Liberatole ja anti korraldus ta otsekohe Itaaliasse tagasi tuua .

O O O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O B-ADDRESS O O O

O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O


Samuti kehtestas kohus ema lapsega Itaalias suhtlemise korra , mis pidi toimuma sotsiaalteenistuste ja prokuratuuri järelevalve all , ning mõistis emalt lapse ülalpidamiseks välja elatise .

O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


29 . Tribunale di Teramo ( Teramo esimese astme kohus , Itaalia ) jättis rahuldamata L . L . Grigorescu täiendava nõude tunnustada Itaalias määruse nr 2201 / 2003 alusel Tribunalul București ( Bukaresti esimese astme kohus , Rumeenia ) 3 . detsembri 2012 . aasta abielulahutust puudutavat kohtuotsust .

O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O

O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O
O


Tribunale di Teramo ( Teramo esimese astme kohus , Itaalia ) märkis , et abielulahutusmenetlus algatati Rumeenias 2009 . aastal pärast Itaalias 2007 . aastal algatatud lahuselumenetlust ja et Tribunalul București ( Bukaresti esimese astme kohus , Rumeenia ) on rikkunud määruse nr 2201 / 2003 artiklit 19 , sest ei olnud menetlust peatanud .

O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O O O O O B-ADDRESS B-DATE I-DATE O O B-ADDRESS B-DATE I-DATE O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O B-CITY O O O O B-COUNTRY O O O O O O B-COUNTRY B-YEAR I-YEAR O O B-COUNTRY B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O B-CITY O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O


30 . L . L . Grigorescu esitas selle kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse , esitades esimese võimalusena täiendava nõude tunnustada Curtea de Apel București ( Bukaresti apellatsioonikohus , Rumeenia ) 12 . juuni 2013 . aasta kohtuotsust , millega lükati tagasi samal ajal pooleli oleva kohtuasja vastuväide eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul põhjusel , et nende kahe kohtuasja ese ei olnud Rumeenia menetlusõiguse kohaselt identne ( 9 ) .

O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O B-ADDRESS O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
B-COUNTRY
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Corte d ’ Appello di L ’ Aquila ( L ’ Aquila apellatsioonikohus , Itaalia ) muutis oma 31 . märtsi 2014 . aasta otsusega esimese astme kohtu otsust ja rahuldas vastuväite , mis tugines asjaolule , et oli olemas jõustunud Rumeenia kohtu otsus abielulahutuse kohta , mis puudutas ka lapse hooldusõigust ja ülalpidamist .

O O O O O O O O O B-ADDRESS I-ADDRESS I-ADDRESS O O B-ADDRESS O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O B-CITY I-CITY I-CITY O O B-COUNTRY O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O


See kohus leidis , et selle kohtu , kuhu pöörduti hiljem , ehk Rumeenia kohtu poolne liidu õiguses sätestatud samal ajal pooleli olevaid kohtuasju käsitleva korra rikkumine ei ole „ asjakohane “ Rumeenia poolt võetud lõplike meetmete tunnustamise tingimuste hindamisel , et Rumeenia otsused ei ole vastuolus Itaalia omadega , ning järeldas , et ei ole mingit põhjust , eelkõige avalikku korda puudutavat põhjust , mis takistaks Rumeenia otsuse tunnustamist .

O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O

O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O


31 . S . Liberato esitas Corte d ’ appello di L ’ Aquila ( L ’ Aquila apellatsioonikohus , Itaalia ) otsuse peale kassatsioonikaebuse .

O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O B-ADDRESS I-ADDRESS I-ADDRESS O O B-ADDRESS O O O O O

O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-CITY
I-CITY
I-CITY
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O


32 . Eelotsusetaotluse esitanud kohus Corte suprema di cassazione ( Itaalia kassatsioonikohus ) märgib , et Rumeenias tehtud kohtuotsus käsitleb abielusidet , vanemlikku vastutust ja ülalpidamiskohustust .

O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O


Itaalias algatatud lahuselumenetluses esitati samad nõuded , välja arvatud abielusidet puudutav nõue , mis ei ole identne , kuna Itaalia õiguskorras on enne abielu lahutamist vaja tuvastada , et abikaasade lahuselu kohta seaduses sätestatud tingimused on täidetud .

B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O

B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O


33 . Kohus märgib kõigepealt , et ei esine määruse nr 2201 / 2003 artikli 22 punktist c , artikli 23 punktist e ega määruse nr 44 / 2001 artikli 34 lõikest 4 tulenevaid põhjusi , mis takistaksid Rumeenia otsuse tunnustamist vastavalt abieluseisundi , vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustuse osas .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O


34 . Selle kohtu arvates on järgmiseks vaja välja selgitada , kas liikmesriik , milles tehti kohtuotsus , mille tunnustamist taotletakse , on rikkunud kohaldatavaid liidu õiguses samal ajal pooleli olevaid kohtuasju käsitlevaid sätteid , see tähendab määruse nr 2201 / 2003 artiklit 19 ja määruse nr 44 / 2001 artiklit 27 , ning kui rikutud on mõlemaid , siis kas niisugune rikkumine võib kujutada endast tunnustamist takistavat põhjust seetõttu , et esineb selge vastuolu avaliku korraga .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


35 . Eelotsusetaotluse esitanud kohus rõhutab , et samal ajal pooleli olevate kohtuasjade reegel väljendab liidu õiguses põhimõtet , millel põhineb usalduse ja koostöö süsteem , mille alusel kohtuotsused liikmesriikide vahel liiguvad .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Samal ajal pooleli olevate kohtuasjade eeskiri rajaneb järgmisel kolmel põhimõttel : mõiste autonoomsus ; sellele kohtule , kuhu pöörduti hiljem , kehtestatud keeld kontrollida , kas asi allub kohtule , kuhu pöörduti varem , ning viimati nimetatud kohtu ajaline eesõigus , mis on kohtule , kuhu pöörduti hiljem , kohustuslik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


36 . Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib , et igas Rumeenia menetlusetapis ja eelkõige Curtea de Apel Bucureștis ( Bukaresti apellatsioonikohus , Rumeenia ) S . Liberato poolt esitatud samas asjas pooleli olevate kohtuasjade vastuväide lükati tagasi aluse , eseme ja poolte täieliku identsuse tõttu , kohaldades ühelt poolt samas asjas pooleli olevate kohtuasjadega seonduvat Rumeenia menetlusnormi ja teiselt poolt liidu õiguse mõistet „ pooleli olevad kohtuasjad “ , nagu see on toodud määruse nr 2201 / 2003 artikli 19 lõikes 1 .

O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O B-ADDRESS O O B-ADDRESS O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
B-COUNTRY
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Ta järeldab sellest , et Rumeenia kohtud on eiranud määruse nr 2201 / 2003 artikli 19 lõiget 1 , mis asetab samale tasandile lahuselu tunnistamise , abielulahutuse ja abielu kehtetuks tunnistamise taotlused ega nõua seetõttu aluse ja eseme identsust .

O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


37 . Seoses otsusega lapse ülalpidamiskohustuse küsimuses märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus , et see on põhjuslikus seoses vanemlikku vastutust käsitleva otsusega ning seda ei saa viimasest eraldada ei loogiliselt ega õiguslikult , kuna see sõltub põhinõude kohta tehtud otsusest .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ta leiab , et täidetud on määruse nr 44 / 2001 artiklis 28 esitatud tingimused , mida tuleb mõista nõukogu 18 . detsembri 2008 . aasta määruse ( EÜ ) nr 4 / 2009 kohtualluvuse , kohaldatava õiguse , kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes ( 10 ) artiklit 3 silmas pidades , ehkki viimane säte ei ole vahetult kohaldatav ( 11 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


38 . Eelotsusetaotluse esitanud kohus arvab , et Rumeenia jõustunud kohtuotsuse , mille tunnustamist taotletakse , on teinud kohus , kellele vaidlus ei allu , sest tema poole pöörduti hiljem .

O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


39 . Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab , et see rikkumine puudutab mitte ainult ühe niisuguse kriteeriumi kohaldamist , mille alusel määratakse kohtualluvus kahe liikmesriigi vahel , vaid ka – võttes arvesse samas asjas pooleli olevate kohtuasjade reegli otstarvet liikmesriikide kohtuotsuste automaatse tunnustamise ja täitmise süsteemis – ühe sellise menetlusõigusliku avaliku korra põhimõtte rakendamist liidu õiguses , mida väljendab kohtuotsuste õiguspärane liikumine liidus .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ajalise eesõiguse põhimõttel , mis on selle menetluseeskirja aluseks , mille kohaselt tuleb kohaldada samas asjas pooleli olevate kohtuasjade reeglit , on liidu menetlusõiguses keskne tähtsus , sest see hoiab ära selliste kohtuasjade algatamise , mille ainus eesmärk on vaidlustada menetluse tulemus olukorras , kus ei olda nõus sisuliste otsustega , mille on juba teinud pädev kohus , kuhu pöörduti varem ja kellele kohtuasja allumine on konkreetses asjas vaieldamatul moel tuvastatud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


40 . Kohus märgib ka , et määruse nr 2201 / 2003 artiklis 24 , milles on ette nähtud otsuse teinud kohtu pädevuse kontrollimise keeld , on viidatud ainult artiklites 3 – 14 sätestatud kohtualluvuseeskirjadele ja mitte artiklis 19 sätestatud eeskirjale .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


41 . Neil asjaoludel otsustas Corte suprema di cassazione ( Itaalia kassatsioonikohus ) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused :

O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O


„ 1 . Kas määruse nr 2201 / 2003 artikli 19 lõigetes 2 ja 3 sätestatud samas asjas pooleli olevaid kohtuasju reguleerivate eeskirjade rikkumine mõjutab ainult kohtualluvuse kindlaksmääramist – mille tulemusena kohaldatakse selle määruse artiklit 24 – või võib see vastupidi kujutada endast põhjust , mis takistab liikmesriigis , mille kohtusse pöörduti varem , tunnustada kohtuotsust , mis on tehtud liikmesriigis , mille kohtusse pöörduti hiljem , ning seda menetlusõigusliku avaliku korraga seotud põhjustel , võttes arvesse , et artiklis 24 on viidatud ainult artiklites 3 – 14 toodud kohtualluvuseeskirjadele , mitte määruse nr 2201 / 2003 artiklile 19 ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Kas määruse nr 2201 / 2003 artikli 19 tõlgendus , mille kohaselt kujutab see endast ainult kohtualluvuse kindlaksmääramise kriteeriumi , on vastuolus liidu õiguse mõistega „ pooleli olevad kohtuasjad “ ning selle normi otstarbe ja eesmärgiga , millega püütakse kehtestada menetlusõigusliku avaliku korraga seotud eeskirjade kogum , millest ei saa teha erandit , et tagada niisuguse ühise ala loomine , mida iseloomustab liikmesriikidevaheline vastastikune usaldus ja menetluslik lojaalsus ning milles saab valitseda kohtuotsuste automaatne tunnustamine ja vaba liikumine ? “

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


42 . Samas asjas pooleli olevaid kohtuasju reguleerivate eeskirjade rikkumise tagajärgede tuvastamiseks põhikohtuasja asjaoludel on kõigepealt vaja kindlaks määrata nii kõik tõlgendatavad sätted kui ka samas asjas pooleli olevate kohtuasjade mehhanismi rakendamise tingimused .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 . Eelotsuse küsimuste ümbersõnastamine


43 . Tuleb märkida , et eelotsusetaotluse esitanud kohus esitab oma küsimused ainult määruse nr 2201 / 2003 kohta , kuigi eelotsusetaotlusest nähtub , et põhikohtuasi ei puuduta mitte ainult vanemlikku vastutust , vaid ka ülalpidamiskohustust , mida kõnealune määrus ei reguleeri ( 12 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


44 . Seetõttu tuleks esitatud küsimused sõnastada ümber nii , et need viitavad määruse nr 44 / 2001 artikli 5 punktile 2 , mis on kohaldatav seetõttu , et menetlused algatati enne 18 . juunit 2011 ( 13 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O


45 . Samuti tuleb märkida , et eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma kahe eelotsuse küsimusega , mida tuleb analüüsida koos , sisuliselt teada , kas määruse nr 44 / 2001 artikli 35 lõiget 3 ja määruse nr 2201 / 2003 artiklit 24 saab tõlgendada nii , et need ei keela , et määruse nr 44 / 2001 artiklis 27 ja määruse nr 2201 / 2003 artiklis 19 sätestatud samas asjas pooleli olevaid kohtuasju reguleerivate eeskirjade rikkumist kohtu poolt , kuhu pöörduti hiljem , võib pidada aluseks selle kohtu otsuse mittetunnustamisele seetõttu , et tunnustamine on vastuolus liikmesriigi , kus taotletakse kohtuotsuse tunnustamist , avaliku korraga , mis hõlmab liidu õiguskorras oluliseks peetavaid menetlusnorme .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Määrustes nr 44 / 2001 ja nr 2201 / 2003 samas asjas pooleli olevate kohtuasjade korral ettenähtud mehhanismi olemus

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


46 . Need kaks määrust kohustavad kohut , kuhu pöörduti hiljem , samas asjas pooleli olevate kohtuasjade korral oma pädevusest loobuma ( 14 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Euroopa Kohus on märkinud , et „ määruse nr 2201 / 2003 [ ( 15 ) ] artikkel 19 on sõnastatud väga sarnaselt määruse nr 44 / 2001 artiklile 27 , millega asendati [ … ] konventsiooni [ ( 16 ) ] artikkel 21 , ja sellega kehtestatakse neis kahes viimati nimetatud artiklis ettenähtule sarnane süsteem pooleli olevate kohtuasjade lahendamiseks .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Seetõttu tuleb arvesse võtta Euroopa Kohtu seisukohti viimati nimetatud artiklite kohta “ ( 17 ) .


3 . Samas asjas pooleli olevate kohtuasjade jaoks loodud mehhanism ja selle eesmärk


47 . Nagu Euroopa Kohus on juba rõhutanud seoses määrusega nr 2201 / 2003 , on „ [ l ] iidu seadusandja [ … ] loonud [ … ] selge ja tõhusa süsteemi pooleli olevate kohtuasjade küsimuse lahendamiseks ( vt analoogia alusel määrusele nr 44 / 2001 kohtuotsus Cartier parfums-lunettes ja Axa Corporate Solutions assurances , C ‑ 1 / 13 , EU : C : 2014 : 109 , punkt 40 ) “ ( 18 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


48 . See mehhanism , mis „ põhineb [ … ] ajalisel järjestusel , milles kohtute poole pöörduti “ ( 19 ) , tähendab kohtu jaoks , kuhu pöörduti hiljem , seda , et ta peatab menetluse omal algatusel seni , kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus , kuhu pöörduti esimesena .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


49 . Euroopa Kohus on täpsustanud : „ selleks et esimese kohtumenetluse kohtu pädevus oleks [ … ] määruse [ nr 2201 / 2003 ] artikli 19 lõike 1 alusel kindlaks tehtud , piisab kui kohus , kellele hagi esitati esimesena , ei ole omal algatusel deklareerinud , et asi ei allu talle , ja kui ükski kohtuvaidluse pool ei ole kohtualluvust vaidlustanud kuni seisukoha võtmiseni , mida siseriikliku menetlusõiguse kohaselt loetakse asja arutavale kohtule esitatud esimeseks vastuseks teise poole seisukohtadele ( vt analoogia alusel kohtuotsus Cartier parfums-lunettes ja Axa Corporate Solutions assurances , C ‑ 1 / 13 , EU : C : 2014 : 109 , punkt 44 ) “ ( 20 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


50 . Konkreetsemalt , nagu Euroopa Kohus on soovitanud , „ [ k ] ui mõlemad menetlused on samade poolte vahel , võib kohus , kuhu pöörduti hiljem , küsitleda vastavalt siseriiklikus õiguses ette nähtud võimalustele poolt , kes esitab pooleli oleva kohtuasja vastuväite , väidetava vaidluse olemasolu ja nõude sisu kohta .