JQ arvates rikub tema töölepingu ülesütlemine võrdse kohtlemise põhimõtet , kuna GrO 1993 kohaselt ei põhjustaks sellise peaarsti uuesti abiellumine , kes on protestant või kellel puuduvad usulised veendumused , mingeid tagajärgi tema töösuhtele IRiga .

B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O

B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


28 IR väitis , et JQ töölepingu ülesütlemine oli sotsiaalselt põhjendatud .

O
B-INITIAL NAME
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O


Arvestades , et ta oli GrO 1993 artikli 5 lõike 3 tähenduses juhtivtöötaja , rikkus ta kanoonilise õiguse seisukohalt kehtetusse abiellu astudes oluliselt kohustusi , mis tulenevad IRiga sõlmitud töölepingust .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


29 Arbeitsgericht ( töökohus ) rahuldas JQ hagi .


Kuna apellatsioonkaebuse , mille IR selle otsuse peale esitas , jättis Landesarbeitsgericht ( liidumaa kõrgeim töökohus , Saksamaa ) rahuldamata , esitas IR kassatsioonkaebuse Bundesarbeitsgerichtile ( Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus ) , kes jättis selle 8 . septembri 2011 . aasta otsusega rahuldamata , kuna ta leidis sisuliselt , et JQ töölepingu ülesütlemine ei olnud põhjendatud , sest IR ei ütleks uuesti abiellumise korral töölepingut üles JQga samalaadsel töökohal töötavatel isikutel , kes ei ole katoliiklased .

O O O O B-PERSON O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O B-ADDRESS O O O O B-PERSON O B-ORGANISATION O B-ADDRESS I-ADDRESS O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O

O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
B-COUNTRY
I-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


30 IR pöördus Bundesverfassungsgerichti ( Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus ) poole .

O B-PERSON O B-ORGANISATION O B-ADDRESS I-ADDRESS O O O O

O
B-INITIAL NAME
O
O
O
B-COUNTRY
I-COUNTRY
O
O
O
O


See kohus tühistas 22 . oktoobri 2014 . aasta määrusega Bundesarbeitsgerichti ( Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus ) otsuse ja saatis kohtuasja viimasele tagasi .

O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-ORGANISATION O B-ADDRESS I-ADDRESS O O O O O O O O O O

O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR I-YEAR O O O B-COUNTRY I-COUNTRY O O O O O O O O O O


31 Bundesarbeitsgericht ( Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus ) leiab , et põhikohtuasja lahendus sõltub sellest , kas JQ töölepingu ülesütlemine IRi poolt on AGG § 9 lõike 2 kohaselt seaduslik .

O B-ORGANISATION O B-ADDRESS I-ADDRESS O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O B-PERSON O O O O O O O O O O

O
O
O
B-COUNTRY
I-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


See kohus märgib siiski , et nimetatud sätet tuleb tõlgendada kooskõlas liidu õigusega ja järelikult sõltub vaidluse lahendus sellest , kuidas tõlgendada direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teist lõiku , mis on AGG § 9 lõikega 2 riigisisesesse õigusesse üle võetud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


32 Täpsemalt on eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkinud esiteks küsimus , kas katoliku kirikule kuuluva eraõigusliku kapitaliühinguna on IR hõlmatud direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaldamisalasse ja kas tal on seega õigus oma töötajatelt nõuda tegutsemist heas usus ja lojaalsust selle kiriku eetosele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Eelotsusetaotluse esitanud kohtu hinnangul ei ole välistatud , et liidu õigusega on vastuolus see , kui niisugune äriühing , mis on asutatud eraõiguse alusel ja mis tegutseb tervishoiusektoris turutingimustel , võib tugineda kiriku eriõigustele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


33 Sellega seoses arutleb eelotsusetaotluse esitanud kohus , kas kirikud või muud usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega avalikud või eraorganisatsioonid võivad ise lõplikult kindlaks määrata , mis on käsitatav tegutsemisena heas usus ja lojaalsusena „ organisatsiooni eetosele “ direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses , ning kas need organisatsioonid võivad seejuures – nagu Saksa konstitutsiooniline õigus neil lubab – autonoomselt ette näha ka samade juhtivate töökohtade jaoks lojaalsuskohustuste eri tasemed ainuüksi töötajate usutunnistust arvesse võttes .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


34 Teiseks märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus , et pärast seda , kui Euroopa Kohus on tõlgendanud direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teist lõiku , peab ta kõiki riigisiseseid õigusnorme arvesse võttes ja riigisisese õigusega tunnustatud tõlgendamismeetodeid kohaldades otsustama , kas ja millises ulatuses saab AGG § 9 lõiget 2 tõlgendada kooskõlas direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõikega 2 , ning juhul , kui seda riigisisest sätet ei ole võimalik kooskõlaliselt tõlgendada , siis kas see säte tuleb jätta täielikult või osaliselt kohaldamata .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


35 Sellega seoses on eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkinud esiteks küsimus , kas usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keeld , mida on tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta ( edaspidi „ harta “ ) artikli 21 lõikes 1 , annab isikule subjektiivse õiguse , millele ta saab tugineda liikmesriigi kohtutes ja mis eraõiguslike isikute vahelises vaidluses kohustab neid kohtuid hoiduma selle keeluga vastuolus olevate riigisiseste sätete kohaldamisest .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Mööndes , et harta jõustus alles 1 . detsembril 2009 , samas kui põhikohtuasjas kõne all olev töölepingu ülesütlemine leidis aset märtsis 2009 , täpsustab eelotsusetaotluse esitanud kohus , et ei saa välistada , et juba enne harta jõustumist kehtis usutunnistuse või veendumuste alusel mis tahes diskrimineerimise keeld kui liidu õiguse üldpõhimõte .

O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Liidu õiguse esimuse põhimõtte kohaselt prevaleerib aga liidu õigus riigisisese õiguse , sealhulgas konstitutsioonilise õiguse üle .


36 Kolmandaks küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus , milliste kriteeriumide alusel tuleb kindlaks teha , kas heas usus tegutsemise ja lojaalsuse nõue on direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teise lõiguga kooskõlas .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


37 Neil asjaoludel otsustas Bundesarbeitsgericht ( Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus ) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused :

O O O O B-ORGANISATION O B-ADDRESS I-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O B-COUNTRY I-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O


„ 1 . Kas [ direktiivi 2000 / 78 ] artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii , et kirik võib siduvalt otsustada , et selline organisatsioon nagu põhikohtuasja kostja peab juhtival ametikohal töötavatele isikutele esitatud lojaalse ja heas usus käitumise nõude puhul eristama sama usutunnistusega töötajaid nendest , kellel on muu usutunnistus või kes ei ole usklikud ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Kui esimesele küsimusele tuleb vastata eitavalt , siis :


a ) kas selline riigisisene õigusnorm nagu käesolevas asjas [ AGG ] § 9 lõige 2 , mille kohaselt erinev kohtlemine töötaja usutunnistuse alusel võib olla põhjendatud kiriku tõekspidamiste tõttu , tuleb jätta kohaldamata ?


b ) Millised tingimused kehtivad direktiivi [ 2000 / 78 ] artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaselt kiriku või selles sättes nimetatud muu organisatsiooni töötajate suhtes kehtivale nõudele tegutseda organisatsiooni eetose seisukohast lojaalselt ja heas usus ? “

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Esimene küsimus ja teise küsimuse teine osa


38 Esimese küsimusega ja teise küsimuse teise osaga , mida tuleb analüüsida koos , palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada , kas direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii , et kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon , kes haldab eraõigusliku kapitaliühingu vormis toimivat haiglat , võib lõplikult otsustada kehtestada oma juhtivtöötajatele heas usus ja lojaalselt tegutsemise nõuded , mis erinevad olenevalt nende töötajate usutunnistusest või selle puudumisest , ning kui see ei ole nii , siis milliste kriteeriumide alusel tuleb igal üksikjuhtumil kontrollida , kas sellised nõuded on viidatud sättega kooskõlas .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


39 Arvestades selgitusi , mis eelotsusetaotluse esitanud kohus oma esimese küsimuse kohta andis , tuleb esimesena seoses direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu isikulise kohaldamisalaga kindlaks teha , kas asjaolu , et põhikohtuasjas oma töötajatelt heas usus ja lojaalset tegutsemist nõudnud üksus on eraõiguslik kapitaliühing , võib tal takistada sellele sättele tugineda .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


40 Sellega seoses tuleb tõdeda , et arvestades , et direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teises lõigus on selle isikulise kohaldamisala määratlemisel kasutatud üldist sõnastust ehk sõnu „ kiriku [ d ] ja teis [ ed ] [ … ] avalik [ ud ] või eraorganisatsioonid [ … ] “ , ei saa asjaomase üksuse õiguslikku laadi ja vormi puudutavad kaalutlused mõjutada selle sätte kohaldatavust niisugusele olukorrale , nagu on kõne all põhikohtuasjas .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Täpsemalt hõlmab viide eraorganisatsioonidele üksusi , mis nagu IR on asutatud eraõiguse alusel .

O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O


41 Samas tuleb esiteks täpsustada , et direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teine lõik on kohaldatav ainult kirikutele ja muudele „ usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega “ avalikele või eraorganisatsioonidele .


42 Teiseks tuleb märkida , et direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teises lõigus on viidatud kirikute või organisatsioonide heaks „ töötavatele isikutele “ , mis tähendab , et selle sätte kohaldamisala hõlmab nagu direktiivi artikli 4 lõike 2 esimene lõik nende isikute kutsetegevust .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


43 Mis puudutab teisena direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaldamise kontrollimist liikmesriigi kohtute poolt , siis väärib märkimist , et Euroopa Kohus leidis kohtuasjas , mis käsitles selle direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu tõlgendamist , et viimati nimetatud sätet tuleb tõlgendada nii , et kui kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon väidab niisuguse otsuse või akti põhjendamisel , millega lükatakse tagasi tema vabale töökohale kandideerinud isiku kandidatuur , et asjasse puutuva tegevuse laadi või selle konteksti tõttu on usutunnistus kiriku või organisatsiooni eetose seisukohast oluline , õiguspärane ja põhjendatud kutsenõue , peab selle väite üle saama vajaduse korral teostada tõhusat kohtulikku kontrolli eesmärgiga tagada , et konkreetsel juhul on selles sättes nimetatud kriteeriumid täidetud ( 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 59 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


44 Asjaolu , et direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus on viidatud selle direktiivi vastuvõtmise päeval jõus olnud riigisisesele õigusele , nagu ka sel päeval kehtinud riigisisestele tavadele , ei saa pealegi tõlgendada nii , et see lubab liikmesriikidel välistada võimaluse teostada tõhusat kohtulikku kontrolli selle sättega kehtestatud kriteeriumide täitmise üle ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 54 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


45 Kaalutlused , mis Euroopa Kohus esitas tõhusa kohtuliku kontrolli nõude toetuseks ja mis põhinesid direktiivi 2000 / 78 eesmärgil , selle artikli 4 lõike 2 kontekstil , tagatistel , mida artiklitega 9 ja 10 nõutakse liikmesriikidelt , et kindlustada direktiivist tulenevate kohustuste täitmine ja nende isikute kaitse , kes leiavad , et neid on diskrimineeritud , ning harta artikliga 47 tunnustatud õigusel tõhusale kohtulikule kaitsele ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punktid 47 – 49 ) , kehtivad samamoodi niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas , kus eraorganisatsioon põhjendab ühe oma töötaja töölepingu ülesütlemise otsust väitega , et töötaja ei tegutsenud sama direktiivi artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses heas usus ja organisatsiooni eetosele lojaalselt .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


46 Võrreldes direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõiguga , sisaldab teine lõik nimelt täpsustust , mille kohaselt kutsenõuete hulgas , mida kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega avalik või eraorganisatsioon võib nõuda tema heaks töötavatelt isikutelt , on nõue , et need isikud tegutseksid heas usus ja lojaalselt kiriku või organisatsiooni eetosele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Nagu nähtub kiillausest „ [ k ] ui käesoleva direktiivi muid sätteid järgitakse “ , tuleb selle õiguse teostamisel siiski järgida direktiivi 2000 / 78 muid sätteid , eriti direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõiguga kehtestatud kriteeriume , mille suhtes peab vajaduse korral olema võimalik läbi viia tõhus kohtulik kontroll , nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 43 märgitud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


47 Vastupidi sellele , mida väitsid IR ja Saksamaa valitsus , ei või sellise heas usus ja lojaalselt tegutsemise nõude õiguspärasuse analüüsimisel , mille on kehtestanud kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon , seega lähtuda üksnes riigisisesest õigusest , vaid arvesse tuleb võtta direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõiget 2 ja selles sätestatud kriteeriume , mille järgimine ei tohi tõhusa kohtuliku kontrolli alt välja jääda .

O O O O O O B-PERSON O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


48 ELTL artikkel 17 seda järeldust ei muuda .


Nimelt esiteks on selle sätte sõnastus sisuliselt sama Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsiooniga nr 11 kirikute ja mitteusuliste organisatsioonide staatuse kohta .

O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O B-CITY O O O O O O O O O O O O O


Asjaolu , et direktiivi 2000 / 78 põhjenduses 24 on sellele deklaratsioonile sõnaselgelt viidatud , näitab selgelt , et liidu seadusandja on seda deklaratsiooni direktiivi , eriti aga selle artikli 4 lõike 2 vastuvõtmisel kindlasti arvesse võtnud , sest see säte viitab konkreetselt direktiivi vastuvõtmise päeval jõus olevatele riigisisestele õigusaktidele ja tavadele .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Teiseks väljendab ELTL artikkel 17 küll liidu neutraalsust küsimuses , kuidas liikmesriigid korraldavad oma suhteid kirikute ja usuühenduste või - kogukondadega , kuid ei võimalda olukorda , kus direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõikes 2 sätestatud kriteeriumide täitmise üle tõhusat kohtulikku kontrolli et teostata ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punktid 56 – 58 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


49 Mis puudutab kolmandana direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaldamise tingimusi , siis tuleb käesoleva kohtuotsuse punktis 46 märgitut silmas pidades rõhutada , et erineva kohtlemise korral , mis on seotud heas usus ja tööandja eetosele lojaalselt tegutsemise nõudega , nagu on kõne all põhikohtuasjas , ja mille suhtes puudub vaidlus , et see põhineb ainult töötajate usutunnistusel , tuleb järgida eelkõige direktiivi artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kriteeriume .


50 Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud , et nimetatud sättest nähtub selgelt , et olenevalt olukorrast võivad usutunnistus või veendumused kujutada endast selle sätte tähenduses kiriku või organisatsiooni eetost silmas pidades olulist , õiguspärast ja põhjendatud kutsenõuet siis , kui selle tingib tegevuse „ laad “ või selle „ kontekst “ .


Nii sõltub usutunnistuse või veendumuste alusel erineva kohtlemise õiguspärasus viimati nimetatud sätte seisukohast sellest , kas esineb objektiivselt kontrollitav otsene seos tööandja kehtestatud kutsenõude ja asjasse puutuva tegevuse vahel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Selline seos võib tuleneda kas tegevuse laadist , näiteks kui selle raames tuleb osaleda kiriku või asjasse puutuva organisatsiooni eetose määratlemisel või panustada usu kuulutamise missiooni , või selle tegevuse tingimustest , nagu vajadus tagada kiriku või organisatsiooni usaldusväärne esindamine sellest väljaspool ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punktid 62 ja 63 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


51 Mis puudutab täpsemalt direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 esimese lõiguga kehtestatud kolme kriteeriumi , siis täpsustas Euroopa Kohus kõigepealt , et omadussõna „ oluline “ kasutamine tähendab , et sellisesse usku kuulumine või niisuguste veendumuste jagamine , millel põhineb asjasse puutuva kiriku või organisatsiooni eetos , peab olema vajalik selle kutsetegevuse olulisuse tõttu selle eetose kinnistamisel või kiriku või organisatsiooni õiguse autonoomiale teostamisel , nagu seda on tunnustatud ELTL artiklis 17 ja harta artiklis 10 ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punktid 50 ja 65 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


52 Euroopa Kohus märkis seejärel , et termini „ õiguspärasus “ kasutamine liidu seadusandja poolt näitab , et ta soovis tagada , et nõue kuuluda sellisesse usku või jagada niisuguseid veendumusi , millel põhineb asjasse puutuva kiriku või organisatsiooni eetos , ei täidaks eesmärki , mis ei ole seotud selle kiriku või organisatsiooni eetosega või tema õiguse autonoomiale teostamisega ( 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 66 ) .

O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


53 Lõpuks ei tähenda termin „ põhjendatud “ mitte ainult seda , et kontrolli direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõikes 2 nimetatud kriteeriumide järgimise üle saab teostada liikmesriigi kohus , vaid ka seda , et kirik või organisatsioon , kes on kutsenõude kehtestanud , on kohustatud asja faktilisi asjaolusid arvestades tõendama , et tema eetose või tema õiguse autonoomiale kahjustamise väidetav oht on tõenäoline ja oluline , mistõttu on sellise nõude kehtestamine vajalik ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 67 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


54 Direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud nõue peab aga olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega , mis tähendab , et liikmesriigi kohtud peavad kontrollima , kas see nõue on sobiv ega lähe kaugemale sellest , mis on seatud eesmärgi saavutamiseks vajalik ( 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 68 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


55 Käesoleva kohtuotsuse punktides 49 – 54 esile toodud kaalutlustest järeldub , et kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega avalik või eraorganisatsioon võib seoses heas usus ja kõnealusele eetosele lojaalselt tegutsemise nõudega kohelda oma juhtivtöötajaid erinevalt olenevalt sellest , kas nad kuuluvad selle kiriku või muu organisatsiooni usku või jagavad selle veendumusi , üksnes juhul , kui asjaomase kutsetegevuse laadi või selle konteksti tõttu on usutunnistus või veendumused nimetatud eetose seisukohast oluline , õiguspärane ja põhjendatud kutsenõue .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


56 Sellega seoses tuleb märkida , et kuigi liikmesriigi kohus , kes ainsana on pädev faktilisi asjaolusid hindama , peab lõppastmes kindlaks tegema , kas heas usus ja lojaalse tegutsemise nõude kehtestamine ainult nendele juhtivtöötajatele , kes kuuluvad sellesse usku või jagavad neid veendumusi , millel põhineb asjasse puutuva kiriku või organisatsiooni eetos , vastab olulisele , õiguspärasele ja põhjendatud kutsenõudele direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu tähenduses , on Euroopa Kohtul siiski pädevus anda põhikohtuasja toimiku ning talle esitatud kirjalike ja suuliste seisukohtade põhjal juhiseid , et võimaldada liikmesriigi kohtul teha otsus tema lahendatavas konkreetses vaidluses .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


57 Käesoleval juhul puudutab põhikohtuasjas kõne all olev nõue katoliku kiriku eetose konkreetse aspekti ehk kirikliku abielu pühaduse ja lahutamatuse nõude järgimist .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


58 Sellise abielukäsituse omaksvõtmine ei näi aga IRi eetose kinnistamiseks vajalik , arvestades JQ kutsetegevust , kuivõrd see tegevus seisnes haiglas toimuvas meditsiinilises nõustamises ja raviteenuste osutamises ning tema juhitud sisehaiguste osakonna töö korraldamises .

O O O O O O O B-PERSON O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Seega ei näi see olevat kutsetegevuse oluline tingimus direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu tähenduses , kuid seda peab eelotsusetaotluse esitanud kohus siiski kontrollima .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


59 Seisukohta , et asjaomase organisatsiooni eetose selle koostisosa omaksvõtmine ei saa käesoleval juhul olla oluline kutsenõue , toetab asjaolu , mida kinnitas IR Euroopa Kohtu kohtuistungil ja mida kohtujurist tuletas meelde oma ettepaneku punktis 67 , et meditsiinilise vastutusega töökohtadele , mis hõlmavad juhtimisülesandeid ja mis on analoogsed sellega , millel töötas JQ , on tööle võetud ka IR töötajaid , kes ei ole katoliiklased ja kelle suhtes seega ei kehti sama nõue tegutseda heas usus ja IR eetosele lojaalselt .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O


60 Seejärel tuleb märkida , et Euroopa Kohtule esitatud toimikut arvestades ei näi põhikohtuasjas kõne all olev nõue olevat direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu tähenduses põhjendatud .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on siiski kontrollida , kas IR on tõendanud , et põhikohtuasja asjaolusid silmas pidades esineb tõenäoline ja oluline oht , et kahjustatakse tema eetost või tema õigust autonoomiale ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 67 ) .

O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


61 Eespool toodud kaalutlustest järeldub , et esimesele küsimusele ja teise küsimuse teisele osale tuleb vastata , et direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii , et :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


– esiteks ei või kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon , kes haldab eraõigusliku kapitaliühingu vormis toimivat haiglat , otsustada kehtestada oma juhtivtöötajatele heas usus ja selle eetosele lojaalselt tegutsemise nõudeid , mis erinevad olenevalt nende töötajate usutunnistusest või selle puudumisest , ilma et selle otsuse suhtes saaks vajaduse korral teostada tõhusat kohtulikku kontrolli , mille käigus tehakse kindlaks , kas direktiivi artikli 4 lõikes 2 sätestatud kriteeriumid on täidetud , ning

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


– teiseks on seoses heas usus ja kõnealusele eetosele lojaalselt tegutsemise nõudega juhtivtöötajate erinev kohtlemine olenevalt nende usutunnistusest või selle puudumisest direktiiviga kooskõlas üksnes juhul , kui asjaomase kutsetegevuse laadi või selle konteksti tõttu on usutunnistus või veendumused asjaomase kiriku või organisatsiooni eetose seisukohast oluline , õiguspärane ja põhjendatud kutsenõue , mis on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega , ning seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


62 Teise küsimuse esimese osaga palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada , kas liidu õiguse kohaselt on liikmesriigi kohtul kohustus jätta eraõiguslike isikute vahelises vaidluses kohaldamata riigisisene säte , mida ei ole võimalik tõlgendada nii , et see oleks direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõike 2 teise lõiguga kooskõlas .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


63 Sellega seoses väärib märkimist , et liikmesriigi kohtute ülesanne on kõiki riigisiseseid õigusnorme arvesse võttes ja riigisisese õigusega tunnustatud tõlgendamismeetodeid kohaldades otsustada , kas ja millises ulatuses saab niisugust riigisisest sätet nagu AGG § 9 lõige 2 tõlgendada kooskõlas direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõikega 2 , ilma et seda riigisisest sätet tõlgendataks contra legem ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 71 ja seal viidatud kohtupraktika ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


64 Euroopa Kohus on ka leidnud , et kooskõlalise tõlgendamise nõue hõlmab liikmesriigi kohtute kohustust vajaduse korral muuta väljakujunenud kohtupraktikat , kui see põhineb riigisisese õiguse tõlgendusel , mis ei ole kooskõlas direktiivi eesmärkidega ( 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 72 ja seal viidatud kohtupraktika ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


65 Seetõttu ei saa liikmesriigi kohus põhjendatult asuda seisukohale , et tal on võimatu tõlgendada riigisisest õiguse kooskõlas liidu õigusega ainult seetõttu , et seda sätet on järjepidevalt tõlgendatud selle õigusega vastuolus olevas tähenduses ( 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 73 ja seal viidatud kohtupraktika ) .


66 Käesolevas asjas peab eelotsusetaotluse esitanud kohus seega kindlaks tegema , kas põhikohtuasjas kõne all olevale riigisisesele sättele saab anda tõlgenduse , mis on direktiiviga 2000 / 78 kooskõlas .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


67 Juhuks kui tal on võimatu tõlgendada põhikohtuasjas käsitletavat riigisisest sätet kooskõlaliselt , tuleb esiteks täpsustada , et direktiivi 2000 / 78 endaga ei ole kehtestatud võrdse kohtlemise põhimõtet töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – põhimõte , mille allikaks on erinevad rahvusvahelised instrumendid ja liikmesriikide ühised põhiseaduslikud tavad – , vaid selle eesmärk on üksnes kehtestada nendessamades valdkondades üldine raamistik , et võidelda erinevatel alustel , sealhulgas usutunnistuse ja veendumuste alusel diskrimineerimise vastu , nagu nähtub selle direktiivi pealkirjast ja artiklist 1 ( 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 75 ja seal viidatud kohtupraktika ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


68 Teiseks on liikmesriigi kohtul , kes leiab end eelmises punktis kirjeldatud olukorrast , kohustus oma pädevuse piires tagada liidu õigusest isikutele tulenevate õiguste kaitse ja liidu õiguse täielik toime , jättes vajaduse korral kohaldamata mis tahes riigisisese õigusnormi , mis on vastuolus usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keelu põhimõttega ( vt vanuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtte kohta 19 . aprilli 2016 . aasta kohtuotsus DI , C ‑ 441 / 14 , EU : C : 2016 : 278 , punkt 35 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


69 Nimelt enne seda , kui jõustus Lissaboni leping , millega anti hartale sama õiguslik väärtus nagu aluslepingutel , tulenes kõnealune põhimõte liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Usutunnistuse või veendumuste alusel igasuguse diskrimineerimise keeld on seega imperatiivne liidu õiguse üldpõhimõttena , mis on nüüd sätestatud harta artiklis 21 , ning on iseenesest piisav , et isikutel tekiks subjektiivne õigus , millele nad saavad liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvat valdkonda puudutavas vaidluses vahetult tugineda ( vt selle kohta 17 . aprilli 2018 . aasta kohtuotsus Egenberger , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , punkt 76 ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
I-DAY
B-MONTH
B-YEAR
I-YEAR
I-YEAR
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


70 Järelikult põhikohtuasjas peab eelotsusetaotluse esitanud kohus juhul , kui ta leiab , et tal on võimatu tagada asjaomase riigisisese sätte tõlgendamine kooskõlas liidu õigusega , jätma selle sätte kohaldamata .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


71 Eespool toodud kaalutlusi arvestades tuleb teise küsimuse esimesele osale vastata , et liikmesriigi kohtul , kes lahendab kahe eraõigusliku isiku vahelist vaidlust , on juhul , kui tal ei ole võimalik tõlgendada kohaldatavat riigisisest õigust nii , et see oleks direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõikega 2 kooskõlas , kohustus oma pädevuse piires tagada isikutele liidu õiguse üldpõhimõtetest – nagu usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keelu põhimõte , mis on nüüd sätestatud harta artiklis 21 – tulenevate õiguste kaitse ja sellest tulenevate õiguste täielik toime , jättes vajaduse korral kohaldamata mis tahes vastuolus oleva riigisisese õigusnormi .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


72 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium , otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid , välja arvatud poolte kohtukulud , ei hüvitata .


Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus ( suurkoda ) otsustab :


1 . Nõukogu 27 . novembri 2000 . aasta direktiivi 2000 / 78 / EÜ , millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel , artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii , et :

O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O B-DAY I-DAY B-MONTH B-YEAR I-YEAR I-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


– esiteks ei või kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon , kes haldab eraõigusliku kapitaliühingu vormis toimivat haiglat , otsustada kehtestada oma juhtivtöötajatele heas usus ja selle eetosele lojaalselt tegutsemise nõudeid , mis erinevad olenevalt nende töötajate usutunnistusest või selle puudumisest , ilma et selle otsuse suhtes saaks vajaduse korral teostada tõhusat kohtulikku kontrolli , mille käigus tehakse kindlaks , kas direktiivi artikli 4 lõikes 2 sätestatud kriteeriumid on täidetud , ning


– teiseks on seoses heas usus ja kõnealusele eetosele lojaalselt tegutsemise nõudega juhtivtöötajate erinev kohtlemine olenevalt nende usutunnistusest või selle puudumisest direktiiviga kooskõlas üksnes juhul , kui asjaomase kutsetegevuse laadi või selle konteksti tõttu on usutunnistus või veendumused asjaomase kiriku või organisatsiooni eetose seisukohast oluline , õiguspärane ja põhjendatud kutsenõue , mis on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega , ning seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus .


2 . Liikmesriigi kohtul , kes lahendab kahe eraõigusliku isiku vahelist vaidlust , on juhul , kui tal ei ole võimalik tõlgendada kohaldatavat riigisisest õigust nii , et see oleks direktiivi 2000 / 78 artikli 4 lõikega 2 kooskõlas , kohustus oma pädevuse piires tagada isikutele liidu õiguse üldpõhimõtetest – nagu usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keelu põhimõte , mis on nüüd sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 – tulenevate õiguste kaitse ja sellest tulenevate õiguste täielik toime , jättes vajaduse korral kohaldamata mis tahes vastuolus oleva riigisisese õigusnormi .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ennakkoratkaisupyyntö , jonka Rechtbank Amsterdam ( Alankomaat ) on esittänyt 8.5.2018 – Openbaar Ministerie v .

O O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ADDRESS O O O B-DATE O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O


Onko puitepäätöksen 2002 / 584 / YOS1 1 artiklan 3 kohtaa ja 5 artiklan 3 alakohtaa ja puitepäätöksen 2008 / 909 / YOS2 1 artiklan a ja b alakohtaa , 3 artiklan 3 ja 4 kohtaa ja 25 artiklaa tulkittava siten , että pidätysmääräyksen antaneen jäsenvaltion on tuomion antaneena valtiona

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


siinä tapauksessa , että täytäntöönpanojäsenvaltio on asettanut sen ehdoksi , että sen oma kansalainen luovutetaan syytteeseen asettamista varten , puitepäätöksen 2002 / 584 / YOS 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitetun takuun siitä , että asianomainen henkilö , kun häntä on kuultu , palautetaan täytäntöönpanojäsenvaltioon suorittamaan pidätysmääräyksen antaneessa jäsenvaltiossa määrätty vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide ,

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


palautettava asianomainen henkilö – vapaudenmenetyksen käsittävää rangaistusta tai turvaamistoimenpidettä koskevan tuomion tultua lainvoimaiseksi – tosiasiallisesti vasta silloin , kun ” kaikki muut rikokseen , jonka perusteella luovuttamista pyydetään , liittyvät menettelyt ” – esimerkiksi konfiskaatiomenettely – on saatu lopullisesti päätökseen ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Onko puitepäätöksen 2008 / 909 / YOS 25 artiklaa tulkittava siten , että jäsenvaltio , kun se on luovuttanut oman kansalaisensa puitepäätöksen 2002 / 584 / YOS 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitetun takuun saatuaan , saa täytäntöönpanovaltiona harkita asianomaista henkilöä koskevan tuomion tunnustamisen ja täytäntöönpanon yhteydessä – poiketen siitä , mitä puitepäätöksen 2008 / 909 / YOS 8 artiklan 2 kohdassa säädetään – , onko asianomaiselle henkilölle määrätty vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus yhdenmukainen sen rangaistuksen kanssa , joka tälle olisi vastaavasta teosta määrätty täytäntöönpanovaltiossa , ja saako kyseinen jäsenvaltio tarvittaessa sen mukaisesti mukauttaa määrättyä vapaudenmenetyksen käsittävää rangaistusta ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 Eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13.6.2002 tehty puitepäätös 2002 / 584 / YOS ( EYVL 2002 , L 190 , s .

O O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 ) .2 Vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta rikosasioissa annettuihin tuomioihin , joissa määrätään vapausrangaistus tai vapauden menetyksen käsittävä toimenpide , niiden täytäntöön panemiseksi Euroopan unionissa 27.11.2008 tehty puitepäätös 2008 / 909 / YOS ( EUVL 2008 , L 327 , s .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ennakkoratkaisupyyntö , jonka Arbeitsgericht Cottbus – Kammern Senftenberg ( Saksa ) on esittänyt 2.5.2018 – Reiner Grafe ja Jürgen Pohle v .

O O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O B-DATE O B-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
B-FAMILY NAME
O
O


Südbrandenburger Nahverkehrs GmbH ja OSL Bus GmbH

B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION


Arbeitsgericht Cottbus – Kammern Senftenberg

B-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION I-ORGANISATION


O O B-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON


Vastaajat : Südbrandenburger Nahverkehrs GmbH ja OSL Bus GmbH

O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION


Onko sellaisessa tapauksessa , jossa linja-autoyritys siirtää linja-autoreittien liikennöinnin toiselle yritykselle julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyistä annetun direktiivin 92 / 50 / ETY1 mukaisen hankintamenettelyn perusteella , kyse direktiivin 77 / 187 / ETY2 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta liikkeen luovutuksesta , vaikka näiden kahden yrityksen välillä ei ole siirretty merkittävää liikeomaisuutta eikä etenkään linja-autoja ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Onko se , että määräaikaisen palveluhankinnan tapauksessa tehtävän järkevän liiketaloudellisen päätöksen perusteella linja-autoilla ei niiden iän ja tiukentuneiden teknisten vaatimusten ( päästöarvot , matalalattiabussit ) vuoksi ole enää huomattavaa merkitystä yrityksen arvon kannalta , unionin tuomioistuimelle peruste poiketa 25.1.2001 antamastaan tuomiosta Liikenne ( C - 172 / 99 ) siten , että näillä edellytyksillä myös henkilökunnan olennaisen osan palvelukseen ottaminen voi johtaa direktiivin 77 / 187 / ETY sovellettavuuteen ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 Julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18.6.1992 annettu neuvoston direktiivi 92 / 50 / ETY ( EYVL 1992 , L 209 , s .

O O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 ) .2 Työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14.2.1977 annettu neuvoston direktiivi 77 / 187 / ETY ( EYVL 1977 , L 61 , s .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio ( yhdeksäs jaosto ) 21.6.2018 – Haverkamp IP vastaan EUIPO – Sissel ( Matto )

O O O O O O O O B-DATE O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O B-PERSON O B-PERSON O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
B-FAMILY NAME
O


( Yhteisömalli – Mitättömyysmenettely – Euroopan unionin nimeävä kansainvälinen rekisteröinti – Rekisteröity yhteisömalli , joka esittää mattoa – Aikaisempi yhteisömalli – Mitättömyysperuste – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Asiantunteva käyttäjä – Mallin luoneen vapaus – Todisteet alan muotoilumahdollisuuksien loppuun käymisestä – Erilaisen yleisvaikutelman puuttuminen – Asetuksen ( EY ) N : o 6 / 2002 6 artikla ja 25 artiklan 1 kohdan b alakohta – Asetuksen N : o 6 / 2002 63 artikla 1 kohta )

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 . Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Malli , joka ei luo asiantuntevalle käyttäjälle erilaista yleisvaikutelmaa kuin aikaisempi malli – Arviointiperusteet

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( Neuvoston asetuksen N : o 6 / 2002 6 artiklan 2 kohta ja 25 artiklan 1 kohdan b alakohta )

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Mallin luoneen tai sen , jolle oikeudet ovat siirtyneet , toimesta tapahtunut mallin julkistaminen – Todisteet tunnetuksi tulemisesta

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( Neuvoston asetuksen N : o 6 / 2002 6 artiklan 1 kohdan b alakohta , 7 artiklan 1 kohta ja 65 artiklan 1 kohta ; komission asetuksen N : o 2245 / 2002 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan v ja vi alakohta )

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


3 . Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Asiantunteva käyttäjä – Käsite


( Neuvoston asetuksen N : o 6 / 2002 6 artiklan 1 kohta ja 25 artiklan 1 kohdan b alakohta )


4 . Yhteisömalli – Rekisteröintihakemus – Edellytykset – Maininta tuotteista


( Neuvoston asetuksen N : o 6 / 2002 36 artiklan 2 ja 6 kohta )


5 . Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Malli , joka ei luo asiantuntevalle käyttäjälle erilaista yleisvaikutelmaa kuin aikaisempi malli – Mattoa esittävä malli

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O


6 . Yhteisömalli – Menettelysäännökset – Tosiseikkojen tutkiminen viran puolesta – Mitättömäksi julistamista koskeva vaatimus – Tutkinnan rajaaminen seikkoihin , joihin on vedottu

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( Neuvoston asetuksen N : o 6 / 2002 63 artiklan 1 kohta )


7 . Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Malli , joka ei luo asiantuntevalle käyttäjälle erilaista yleisvaikutelmaa kuin aikaisempi malli – Arviointiperusteet – Mallin luojan vapaus


8 . Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Malli , joka ei luo asiantuntevalle käyttäjälle erilaista yleisvaikutelmaa kuin aikaisempi malli – Alan muotoilumahdollisuuksien loppuun käyminen – Merkityksellisyys

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( Neuvoston asetuksen N : o 6 / 2002 6 artiklan 1 kohta )


9 . Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Malli , joka ei luo asiantuntevalle käyttäjälle erilaista yleisvaikutelmaa kuin aikaisempi malli – Aikaisemman mallin kaikkien osatekijöiden kokonaisarviointi


Kanne EUIPO : n kolmannen valituslautakunnan 26.2.2016 tekemästä päätöksestä ( asia R 2618 / 2014 - 3 ) , joka koskee osapuolten Sissel ja Reinhard Haverkamp välistä väitemenettelyä

O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O B-PERSON I-PERSON O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
B-FAMILY NAME
O
O


Haverkamp IP GmbH velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut .

B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O


Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter BVA

B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION


( Ennakkoratkaisupyyntö – Verwaltungsgerichtshof ( ylin hallintotuomioistuin , Itävalta ) )


Ennakkoratkaisupyyntö – Sosiaalipolitiikka – Yhdenvertainen kohtelu – Sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kielto – Homoseksuaalinen kanssakäyminen alaikäisten kanssa – Poliisin palveluksessa olevalle virkamiehelle rikostuomion seurauksena määrätyt kurinpitoseuraamukset – Kurinpitopäätöksen vaikutusten pysyttäminen

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( jäljempänä valittaja ) on syntynyt vuonna 1942 .


Työskennellessään Itävallan poliisissa valittaja tuomittiin vuonna 1974 samaa sukupuolta oleviin , 14 - ja 15 - vuotiaisiin alaikäisiin kohdistuvan haureuden yrityksestä .

O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O B-YEAR O O O O B-AGE I-AGE I-AGE I-AGE I-AGE I-AGE O O O O O


Vuonna 1975 kurinpitorangaistuksena samoista teoista valittaja siirrettiin ennenaikaisesti eläkkeelle , ja hänen eläkettään alennettiin 25 prosenttia .

B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O B-AMOUNT I-AMOUNT O

O B-YEAR O O O O O O O O O O O O B-VALUE B-UNIT O


2 . Itävallan lainsäädännössä säädettiin tuolloin kahdesta erillisestä rikoksesta : ” seksuaalinen hyväksikäyttö ” ( seksuaalinen kanssakäyminen alle 14 - vuotiaiden henkilöiden kanssa ) ja ” haureus ” ( homoseksuaalinen kanssakäyminen alle 18 - vuotiaiden miespuolisten henkilöiden kanssa ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-AGE I-AGE I-AGE O O O O O O O O O O O B-AGE I-AGE I-AGE O O O O O


Vuonna 2002 haureusrikoksen tunnusmerkistön katsottiin merkitsevän sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää , jota ei voida oikeuttaa .

B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O


3 . Pääasian oikeudenkäynnissä valittaja lähinnä riitauttaa sen , että hän saa edelleen alennettua eläkettä , sillä perusteella , että rikos ja hänelle siitä määrätty kurinpitoseuraamus merkitsivät sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


4 . Tällaisen oikeudellisen taustan ja asiaan liittyvien tosiseikkojen valossa Verwaltungsgerichtshof ( ylin hallintotuomioistuin , Itävalta ) tiedustelee , onko valittajan eläkkeen alentaminen sopusoinnussa direktiivin 2000 / 78 / EY ( 2 ) 2 artiklassa säädetyn sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kiellon kanssa , vaikka alkuperäinen kurinpitopäätös tuli lainvoimaiseksi ennen kyseisen direktiivin voimaantuloa .

O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin esittää myös useita kysymyksiä siitä , miten ja mistä ajankohdasta alkaen syrjintä olisi mahdollisesti poistettava .


5 . Direktiivin 2000 / 78 1 artiklassa mainitaan muun muassa sukupuolinen suuntautuminen syrjinnän perusteena , jota ei voida hyväksyä .


6 . Direktiivin 2000 / 78 2 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa , 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 17 artiklassa säädetään seuraavaa :


1 . Tässä direktiivissä ’ yhdenvertaisen kohtelun periaatteella ’ tarkoitetaan , ettei minkäänlaista 1 artiklassa tarkoitettuun seikkaan perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää saa esiintyä .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


a ) välittömänä syrjintänä pidetään sitä , että henkilöä kohdellaan jonkin 1 artiklassa tarkoitetun seikan perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan , on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa ;


1 . Yhteisölle annetun toimivallan puitteissa tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin henkilöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla , julkisyhteisöt mukaan lukien , kun kyseessä on :


c ) työolot ja ‑ ehdot , myös irtisanominen ja palkka ;


Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista , ja niiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi , että niitä sovelletaan .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Seuraamusten , joihin saattaa kuulua korvausten maksaminen uhrille , on oltava tehokkaita , oikeasuhteisia ja varoittavia .


Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset tiedoksi komissiolle viimeistään 2 joulukuuta 2003 ja niiden myöhemmät muutokset viipymättä . ”

O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O

O O O O O O O O B-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O


7 . Direktiivin 2000 / 78 18 artiklan ensimmäisessä virkkeessä edellytetään , että direktiivi saatetaan lähtökohtaisesti osaksi kansallista oikeutta viimeistään 2.12.2003 .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


8 . Helmikuun 25 . päivänä 1974 olivat voimassa rikoslain ( Strafgesetz , jäljempänä StG ) 128 ja 129 § , sellaisina kuin ne oli saatettu voimaan BGBl : ssä nro 273 / 1971 julkaistulla liittovaltion lailla ( jäljempänä vuoden 1971 liittovaltion laki ) .

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O

O O B-MONTH B-DAY I-DAY I-DAY B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR O O O O


Se , joka käyttää seksuaalisesti hyväkseen alle neljätoistavuotiasta lasta – – halujensa tyydyttämiseen muulla kuin 127 § : ssä tarkoitetulla tavalla , syyllistyy seksuaaliseen hyväksikäyttöön , josta määrätään rangaistukseksi vankeutta yhdestä viiteen vuotta , erittäin raskauttavien seikkojen perusteella vankeutta enintään kymmenen vuotta ja , jos jokin 126 § : ssä mainituista seurauksista ilmenee , vankeutta enintään kaksikymmentä vuotta .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O B-AGE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Rikoksena rangaistavia ovat myös seuraavat haureuden muodot :


I . Miespuolisen henkilön , joka on täyttänyt kahdeksantoista vuotta , samaa sukupuolta olevan henkilön , joka ei ole vielä täyttänyt kahdeksaatoista vuotta , kanssa harjoittama haureus . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O B-AGE I-AGE O O O O O O O O O O O B-AGE I-AGE O O O O O O


9 . Mainituissa rikoslain säännöksissä säädettiin siten erilaisesta suojaiästä homoseksuaalisen kanssakäymisen ( 18 vuotta ) ja heteroseksuaalisen tai lesbolaisen kanssakäymisen osalta ( 14 vuotta ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O B-AGE I-AGE O O O O O O O O B-AGE I-AGE O O


10 . Oikeustila oli vastaavanlainen 1.1.1975 voimaan tulleen rikoslain ( Strafgesetzbuch , jäljempänä StGB ) 207 ja 209 § : n perusteella .

O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


11 . Verfassungsgerichtshof ( perustuslakituomioistuin , Itävalta ) totesi 21.6.2002 antamassaan tuomiossa ( 3 ) StGB : n 209 § : n ( joka vastaa StG : n 129 § : n I kohtaa ) perustuslain vastaiseksi .

O O O O O O B-ADDRESS O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Näin ollen se kumottiin 28.2.2003 lukien .


12 . Itävallan lainsäätäjä kumosi StGB : n 209 § : n BGBl : ssä I nro 134 / 2002 julkaistulla liittovaltion lailla ( jäljempänä liittovaltion laki nro 134 / 2002 ) voimaan saatetulla StGB : n versiolla jo 13.8.2002 lukien ennen kuin perustuslakituomioistuimen määräämä kumoaminen tuli voimaan .

O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


13 . Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi Itävallan kannalta kielteisiä tuomioita , jotka liittyivät StGB : n 209 § : n soveltamiseen .

O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O


Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi tuomiossa L . ja V . v .

O O O O B-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON O O

O
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
O
O


Itävalta lähinnä , että StGB : n 209 § on Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 ja 14 artiklan vastainen , koska siinä ei ole esitetty riittäviä oikeuttamisperusteita sille , että suojaikä on erilainen yhtäältä homoseksuaalisessa kanssakäymisessä täysi-ikäisen kanssa ja toisaalta heteroseksuaalisessa tai lesbolaisessa kanssakäymisessä täysi-ikäisen kanssa . ( 4 )

B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


14 . Vuoden 1979 virkamiesten palvelusehdoista annetun lain ( Beamten-Dienstrechtsgesetz 1979 , jäljempänä BDG 1979 ) 13 § : n , sellaisena kuin tämä pykälä oli saatettu voimaan BGBl : ssä I nro 119 / 2002 julkaistulla liittovaltion lailla ( jäljempänä liittovaltion laki nro 119 / 2002 ) , 1 momentin mukaan 30.12.2016 saakka virkamiehen oli määrä siirtyä eläkkeelle sen vuoden lopussa , jona hän täyttää 65 vuotta .

O O B-DATE I-DATE O O O O O O B-DATE O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O B-YEAR O O O O O O B-YEAR O O O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-AGE I-AGE O


15 . Vuonna 1942 syntyneen valittajan tapauksessa tämä ajankohta – ellei häntä koskevaa kurinpitopäätöstä olisi tehty – olisi ollut 1.1.2008 .

O O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O

O O O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O


Tuolloin eläkkeiden määrän määrittämiseen sovellettavat pääasialliset säännökset sisältyivät vuoden 1965 eläkelakiin ( Pensionsgesetz 1965 , jäljempänä PG ) , sellaisena kuin se oli saatettu voimaan BGBl : ssä I nro 53 / 2007 julkaistulla liittovaltion lailla ( jäljempänä vuoden 2007 liittovaltion laki ) .

O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O

O O O O O O O O O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR O O O O


Kyseisissä säännöksissä vahvistettiin säännöt eläkkeiden määrän laskemiselle ottaen huomioon muun muassa palvelukseentuloajankohta ja palvelusaika .


16 . Valittajaa koskeva kurinpitopäätös tehtiin 10.6.1975 tuolloin sovellettujen poliisin ammattieettisten sääntöjen ( Dienstpragmatik , jäljempänä DP ) ( RGBl . nro 15 / 1914 ) perusteella .

O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


DP : n 24 ja 87 § : ssä säädettiin seuraavaa :


1 ) Virkamiehen on ylläpidettävä palveluksessa ollessaan ja vapaa-ajalla ammattimainetta , käyttäydyttävä aina käyttäytymisvaatimuksia koskevien sääntöjen mukaisesti ja vältettävä kaikkea sellaista käytöstä , joka todennäköisesti heikentää hänen asemansa edellyttämää arvostusta ja luottamusta .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Virkamiehille , jotka eivät noudata ammattiinsa ja virkamiesasemaansa liittyviä velvollisuuksia , määrätään – tämän rajoittamatta heidän rikosoikeudellista vastuutaan – hallinnollisia tai kurinpidollisia seuraamuksia sen mukaan , onko kyseessä pelkästään hallinnollisten sääntöjen rikkominen tai , kun otetaan huomioon valtion etujen vahingoittaminen tai loukkaaminen , rikkomisen luonne tai vakavuus , rikkomisen uusiminen tai muut raskauttavat seikat , onko tätä rikkomista pidettävä virkavelvollisuuksien rikkomisena . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


III Tosiseikat , asian käsittelyn vaiheet ja ennakkoratkaisukysymykset


17 . Valittaja , joka on syntynyt 1.1.1942 , on eläkkeellä .


18 . Syyskuun 10 . päivänä 1974 annetulla tuomiolla valittaja , joka toimi tuolloin poliisina , tuomittiin StG : n 129 § : n I kohdan mukaisen , samaa sukupuolta olevaan henkilöön kohdistuvan haureuden yrityksestä .

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O B-MONTH B-DAY I-DAY I-DAY B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Hänet tuomittiin kolmen kuukauden vankeusrangaistukseen , joka määrättiin ehdollisena kolmen vuoden koeajalla .


Valittajan tästä ensimmäisen asteen tuomioistuimen tuomiosta tekemä valitus hylättiin .


19 . Liittovaltion poliisin Wienin ( Itävalta ) yksikön ( Bundespolizeidirektion Wien , jäljempänä BPD-Wien ) kurinpitolautakunnan 10.6.1975 tekemällä päätöksellä valittajan todettiin syyllistyneen

O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION B-ADDRESS I-ADDRESS I-ADDRESS I-ADDRESS O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION O O B-ORGANISATION O O B-DATE O O O O O

O O O O B-CITY O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O


” ammattieettisten sääntöjen ( DP : n 24 § : n 1 momentti ) rikkomiseen siten , että 25.2.1974 illansuussa vapaa-ajallaan Wienin Prater-puistoalueella hän vaati 15 - vuotiasta W : tä ja 14 - vuotiasta H : ta tyydyttämään häntä seksuaalisesti käsillään , minkä vuoksi hänet tuomittiin rikoslain 8 ja 129 § : n I kohdannojalla samaa sukupuolta olevaan alaikäiseen kohdistuvan haureuden yrityksestä .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O O B-ADDRESS I-ADDRESS O O O O O B-PERSON O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
O
B-AGE
I-AGE
I-AGE
B-INITIAL NAME
O
O
O
B-AGE
I-AGE
I-AGE
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Hän syyllistyi näin virkavirheeseen ( DP : n 87 § ) .


Tästä syystä hänet siirretään kurinpitorangaistuksena pysyvästi eläkkeelle , jonka määrää alennetaan , ja tavanomaisesta eläkkeestä vähennettäväksi määräksi vahvistetaan 25 ( kaksikymmentäviisi ) prosenttia ( DP : n 93 § : n 1 momentin d kohta , luettuna yhdessä 97 § : n 1 momentin kanssa ) . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-AMOUNT I-AMOUNT I-AMOUNT I-AMOUNT I-AMOUNT O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-VALUE I-VALUE I-VALUE I-VALUE B-UNIT O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


20 . Valittajan tekemä oikaisuvaatimus hylättiin 24.3.1976 tehdyllä päätöksellä .


Valittaja siirrettiin näin eläkkeelle 1.4.1976 lukien .


21 . Valittajan eläkkeen määrä määritettiin 17.5.1976 tehdyssä päätöksessä hänen 1.4.1976 tapahtuvan eläkkeelle siirtämisensä perusteella ja kurinpitoviranomaisen tekemä 25 prosentin vähennys huomioon ottaen .

O O O O O O B-DATE O O O B-DATE O O O O O O O B-AMOUNT I-AMOUNT O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-VALUE B-UNIT O O O O


22 . Suullisessa käsittelyssä vahvistettiin , että valittaja alkoi saada alennettua eläkettä kyseisestä ajankohdasta lähtien .


23 . Kuten edellä 11 ja 12 kohdassa todettiin , Verfassungsgerichtshof ( perustuslakituomioistuin ) totesi 21.6.2002 antamassaan tuomiossa StGB : n 209 § : n ( joka vastaa StG : n 129 § : n I kohtaa ) perustuslain vastaiseksi , joten Itävallan lainsäätäjä kumosi sen myöhemmin samana vuonna .

O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


24 . Valittaja vaati 2.6.2008 päivätyllä kirjeellä kurinpitoviranomaista muun muassa kumoamaan 10.6.1975 tehdyn kurinpitopäätöksen ja päättämään häntä koskevan kurinpitomenettelyn sekä toissijaisesti toteamaan , että kyseisen kurinpitopäätöksen oikeusvaikutukset ovat rauenneet 21.6.2002 .

O O O O B-DATE O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Hän vaati lisäksi palvelusajan palkan maksamista tarkemmin mainituilta ajanjaksoilta ja toissijaisesti määräämään , ettei eläkkeen alentamista sovelleta 21.6.2002 alkaen .

O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O O


26 . Valittaja vaati 11.2.2009 viranomaista , jonka palveluksessa hän oli ollut eli vastaavasti eläkeviranomaista määrittämään ja maksamaan taannehtivasti palvelusajan palkkaa tai korkeampaa eläkettä .

O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Hän katsoi ensisijaisesti , että ( jatketun ) syrjinnän välttämiseksi häntä on kohdeltava palkka - ja eläkeoikeudellisesti ikään kuin hän olisi ollut palveluksessa lakisääteisen eläkeiän saavuttamiseen asti .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Valittaja katsoi toissijaisesti , että hänellä on ainakin oikeus eläkkeeseensä ilman 25 prosentin vähennystä .

O O O O O O O O O O O B-AMOUNT I-AMOUNT O O

O O O O O O O O O O O B-VALUE B-UNIT O O


Tästä hylkäyspäätöksestä Bundesverwaltungsgerichtiin ( liittovaltion ylin hallintotuomioistuin , Itävalta ) tehty valitus hylättiin .


Valittaja teki tästä tuomiosta ylimääräisen Revision-valituksen Verwaltungsgerichtshofiin , joka on käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin .


28 . Ennakkoratkaisupyynnössään kyseinen tuomioistuin arvelee , ettei valittajan osalta tehdyn kaltaista kielteistä kurinpitopäätöstä olisi voitu enää tehdä sen jälkeen , kun direktiivi 2000 / 78 pantiin täytäntöön Itävallan lainsäädännössä .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O


Koska yhtäältä homoseksuaaliseen kanssakäymiseen täysi-ikäisen kanssa ja toisaalta heteroseksuaaliseen tai lesbolaiseen kanssakäymiseen täysi-ikäisen kanssa sovellettavalle erilaiselle suojaiälle ei ole esitetty ( uusia ) oikeuttamisperusteita , olisi näet kiellettyä tehdä myös kurinpito-oikeudellisesti eroa tapauksen , jossa täysi-ikäinen vaatii alaikäistä henkilöä suorittamaan homoseksuaalisen teon , ja tapauksen , jossa täysi-ikäinen vaatii samaa alaikäistä suorittamaan heteroseksuaalisen tai lesbolaisen teon , välillä .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


29 . Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan kyseessä oleva kurinpitopäätös perustui ” kiistatta ” tällaiseen erotteluun , sillä sen keskeisenä perusteena oli menettelyn , josta valittajaa syytettiin , ( silloinen ) rangaistavuus laissa .


Vaikka ei olisi voitu sulkea pois sitä , että tällainen vaatimus heteroseksuaaliseen tai lesbolaiseen tekoon olisi tulkittu ammattieettisten sääntöjen rikkomiseksi , mahdollinen kurinpito-oikeudellinen päätös olisi ollut ” selvästi lievempi ” , koska StG : n 129 § : n I kohdan tunnusmerkistö ei olisi täyttynyt .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


30 . Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii , mitä vaikutuksia direktiivin 2000 / 78 voimaantulolla ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kiellolla on valittajalle edelleen maksettaviin eläkkeisiin .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Verwaltungsgerichtshof päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset :


” 1 ) Onko [ direktiivin 2000 / 78 ] ( jäljempänä direktiivi ) 2 artikla esteenä sille , että kansallisen lainsäädännön mukaan lainvoimaiseksi tulleen , virkamieslainsäädännön kurinpitosäännöksiä koskevan hallintopäätöksen ( kurinpitopäätös ) , jolla määrättiin virkamiehen eläkkeelle siirtämisestä ja eläkkeen alentamisesta , oikeustilaa muuttava vaikutus pysytetään , jos

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


unionin oikeuden säännökset , erityisesti direktiivi , eivät vielä olleet merkityksellisiä mainitun hallintopäätöksen kannalta sen tekemisajankohtana , mutta


( kuvitteellinen ) samankaltainen päätös olisi direktiivin vastainen , jos se tehtäisiin direktiivin ajallisella soveltamisalalla ?


2 ) Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi , onko syrjimättömän tilanteen aikaansaamiseksi


a ) unionin oikeuden kannalta välttämätöntä kohdella virkamiestä hänen eläkettään määritettäessä ikään kuin hän ei olisi ollut hallintopäätöksen voimaantulon ja lakisääteisen eläkeikänsä täyttymisen välisenä aikana eläkkeellä vaan työssä , vai

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


b ) riittääkö tältä osin , että lyhentämätön eläke , johon virkamies on eläkkeelle siirtämisen seurauksena hallintopäätöksessä mainittuna ajankohtana oikeutettu , tunnustetaan asiaankuuluvaksi ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


3 ) Määräytyykö toiseen kysymykseen annettava vastaus sen perusteella , onko virkamies aloitteellisesti pyrkinyt tosiasiallisesti aloittamaan työskentelyn liittovaltion palveluksessa ennen eläkeiän saavuttamista ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


4 ) Mikäli ( kuitenkin myös kolmannessa kysymyksessä mainituista seikoista riippuen ) eläkkeen prosentuaalisen alentamisen peruuttamista pidetään riittävänä :


voiko direktiiviin sisältyvä syrjintäkielto olla sellainen , jota kansallisen tuomioistuimen on eläkettä määritettäessä sovellettava ensisijaisesti sen kanssa ristiriidassa olevaan kansalliseen lainsäädäntöön nähden myös sellaisten viiteajanjaksojen osalta , jotka edelsivät ajankohtaa , jolloin direktiivistä tuli jäsenvaltiossa suoraan sovellettava ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


5 ) Jos neljänteen kysymykseen vastataan myöntävästi : mitä ajankohtaa tällainen ’ taannehtiva vaikutus ’ koskee ? ”


31 . Kirjallisia huomautuksia esittivät valittaja , Italian ja Itävallan hallitukset ja Euroopan komissio .

O O O O O O O B-ADDRESS O B-ADDRESS O O O O O

O O O O O O O B-COUNTRY O B-COUNTRY O O O O O


Italian hallitusta lukuun ottamatta nämä osapuolet esittivät myös suulliset lausumansa 29.5.2018 pidetyssä istunnossa .

B-ADDRESS O O O O O O O O O B-DATE O O O


32 . Voidaanko hallintopäätöksen edelleen jatkuvat seuraukset riitauttaa vetoamalla uuteen oikeussääntöön , kun hallintopäätös tehtiin ja tuli lainvoimaiseksi ennen kuin kyseistä uutta oikeussääntöä alettiin soveltaa ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Tämä perustava kysymys tulee esille ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ensimmäisessä kysymyksessä .


33 . Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa tähän kysymykseen on mielestäni vastattava kieltävästi .


34 . Kun otetaan huomioon ensimmäiseen kysymykseen ehdottamani vastaus ( jäljempänä A jakso ) , muihin ennakkoratkaisukysymyksiin ei ole tarpeen vastata .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Siltä varalta , että unionin tuomioistuin tulee toisenlaiseen tulokseen , käsittelen myös lyhyesti muissa ennakkoratkaisukysymyksissä esille tulevia seikkoja ( jäljempänä B ja C jakso ) samoin kuin SEUT 157 artiklan ( aiempi EY-sopimuksen 141 artikla ) merkityksellisyyttä käsiteltävän asian kannalta .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Viimeksi mainittua määräystä ei mainita ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kysymyksissä , mutta valittaja on tuonut sen esille ( jäljempänä D jakso ) .


35 . Jos hallintopäätös , johon liittyy sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää ja joka johtaa eläkkeen alentamiseen , tuli lainvoimaiseksi ennen kuin tällainen syrjintä kiellettiin direktiivillä 2000 / 78 , onko eläkkeen alentamisen jatkaminen poissuljettua nyt , kun direktiivi on voimassa ?


Tämä on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ensimmäisen kysymyksen ydin .


36 . Ennakkoratkaisupyynnön mukaan ensimmäinen kysymys ei koske valittajan eläkkeelle siirtämisestä ja hänen eläkkeensä alentamisesta tehdyn päätöksen pätevyyttä .


Tämä päätös riitautettiin 1970 - luvulla ja ( tuloksetta ) uudelleen sen jälkeen , kun perustuslain vastaiseksi todettu StGB : n säännös kumottiin .


37 . Siltä osin kuin kyseiseen hallintopäätökseen liittyi syrjintää ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ensimmäisessä kysymyksessä tiedustellaan pikemminkin , onko direktiivin 2000 / 78 vastaista pysyttää kyseisen päätöksen vaikutukset alennetun eläkkeen muodossa .


38 . Tätä kysymystä käsitellessäni palautan aluksi mieleen unionin tuomioistuimen yleisen lähestymistavan uusien sääntöjen ajalliseen soveltamiseen aiemmin syntyneiden tilanteiden edelleen jatkuviin vaikutuksiin ( 1 jakso ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Sen jälkeen tarkastelen unionin tuomioistuimen lähestymistapaa nimenomaisesti eläkkeitä koskevissa tapauksissa ( 2 jakso ) .


Seuraavaksi esitän pääpiirteissään edelleen jatkuvia suhteita koskevan oikeuskäytännön ( 3 jakso ) ja aiemmin tehtyjen päätösten uudelleen avaamista koskevan velvollisuuden laajuuden ( 4 jakso ) .


Lisäksi sovellan näitä toteamuksia käsiteltävään asiaan ( 5 jakso ) .


39 . Ennen näiden kysymysten tarkastelua on kuitenkin syytä esittää kaksi alustavaa huomautusta .


40 . Ensinnäkin näyttää vallitsevan yksimielisyys siitä , että alaikäisten kanssa tapahtuvan seksuaalisen kanssakäymisen erilainen rikosoikeudellinen kohtelu sen mukaan , onko kyseessä homo - vai heteroseksuaalinen kanssakäyminen , mitä sovellettiin Itävallan lainsäädännön mukaan vuonna 1974 , ei olisi hyväksyttävää nykyään .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O B-DATE I-DATE O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O B-YEAR O O O O O O


Loogisesti sama pätisi siten myös kurinpitopäätöksen perusteluihin sisältyviin viittauksiin valittajan sukupuoliseen suuntautumiseen .


Itävallan hallitus ei tosiasiassa kiistänyt yhtäkään näistä toteamuksista .


Itävallan hallitus kuitenkin totesi – muiden sitä kiistämättä – , että sekä rikosoikeudelliset että kurinpidolliset seuraamukset olivat täysin laillisia vuosina 1974 ja 1975 voimassa olleen Itävallan lainsäädännön nojalla .

B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE O B-DATE O O B-ADDRESS O O O

B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR O B-YEAR O O B-COUNTRY O O O


Se myös väitti , että seuraamukset olivat tuolloin vallinneiden , sittemmin muuttuneiden eurooppalaisten normien mukaisia .


41 . Toiseksi käsiteltävässä asiassa huomattavasti vähemmän selvää on , mikä on pääasiassa määrättyjen rikosoikeudellisten ja kurinpidollisten seuraamusten täsmällinen suhde .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Sekä kirjallisissa huomautuksissa että istunnossa on käsitelty hyvin seikkaperäisesti sitä , oliko kurinpitoseuraamus ( joka oli vakavuudeltaan tietynasteinen ) väistämätön seuraus rikostuomiosta vai ei .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Yhtäältä , toisin kuin StGB : ssä , virkamiehiin sovellettavissa ( melko yleisesti muotoilluissa ( 5 ) ) kurinpitosäännöissä ei muodollisesti erotettu käyttäytymistä sen homo - tai heteroseksuaalisen luonteen perusteella .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Toisaalta ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin totesi pyynnössään , että ellei rikostuomiota olisi annettu , määrätyt kurinpitoseuraamukset olisivat olleet ” selvästi lievempiä ” .


42 . Vastauksena kysymyksiin rikosoikeudellisten ja kurinpidollisten seuraamusten täsmällisestä suhteesta Itävallan hallitus totesi , että vuonna 1974 poliisille annettu lainvoimainen rikostuomio ei välttämättä ollut riittävä automaattiseen erottamiseen . ( 6 ) Rikostuomio ei kuitenkaan myöskään ollut välttämätön , jotta kurinpitoseuraamuksia voitiin määrätä .

O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Itävaltalaisten poliisien edellytettiin vuonna 1974 käyttäytyvän erittäin tiukkojen vaatimusten mukaisesti sekä työssä että vapaa-ajalla .

B-NATIONALITY O O O B-YEAR O O O O O O O O O O


Se , ettei tietystä menettelystä annettu rikostuomiota ( tai ettei sitä ollut ylipäätään kriminalisoitu ) , ei siten tarkoittanut , ettei siitä aiheutunut ongelmia kurinpitosääntöjen perusteella .


Itävallan hallitus totesi – muiden sitä kiistämättä – tältä osin , että täysin sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta sitä , että 32 - vuotias poliisi ehdottaa seksuaalista kanssakäymistä 14 - ja 15 - vuotiaille yleisessä puistossa , ei todennäköisesti pidetty asianmukaisena käyttäytymisenä .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-AGE I-AGE I-AGE O O O O B-AGE I-AGE I-AGE I-AGE I-AGE I-AGE O O O O O O O O O


Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin nimittäin vahvistaa , että vastaava heteroseksuaalisen kanssakäymisen ehdottaminen alaikäisille yleisissä puistoissa olisi voitu tulkita ammattieettisten sääntöjen rikkomiseksi , josta voitiin tuolloin määrätä kurinpitoseuraamus .


43 . Teen näistä toteamuksista kaksi päätelmää .


Ensinnäkin tulkitsen niin , että poliisille annetun lainvoimaisen rikostuomion pelkkää olemassaoloa oli lähtökohtaisesti pidettävä hänen ammatillisten velvollisuuksiensa laiminlyöntinä .


On jokseenkin selvää , että poliisien käyttäytymiselle asetettavat vaatimukset ovat tiukempia kuin pelkästään se , ” ettei syyllistytä rikoksiin ” . Tässä mielessä on näin ollen hyvin loogista , että rikostuomion olemassaololla oli lähtökohtaisesti suoria vaikutuksia siihen , millaiset seuraamukset olivat mahdollisia , minkä vuoksi seuraamukset olivat ” suhteessa ( suhteettomasti ) tiukempia ” kuin tapauksissa , joissa ei ollut annettu rikostuomiota . ( 7 ) Toiseksi katson , että tämän yksipuolisen vaikutuksen ( joka rikostuomion olemassaololla oli kurinpitoseuraamukselle ) kurinpitoseuraamuksen vakavuuteen lisäksi rikostuomio ei ollut välttämätön edellytys kyseisen kurinpitoseuraamuksen määräämiselle .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 Uusien sääntöjen ajallinen sovellettavuus


44 . Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on niin , että uutta sääntöä sovelletaan lähtökohtaisesti välittömästi ” vanhan säännön voimassa ollessa syntyneen tilanteen tuleviin vaikutuksiin ” ja että luottamuksensuojan periaatteen soveltamisalaa ei saa laajentaa sellaiseksi , että ” yleisesti estetään uuden säännön soveltuminen vanhan säännön voimassa ollessa syntyneen tilanteen tuleviin vaikutuksiin ” . ( 8 )

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


45 . Unionin aineellisen oikeuden sääntöjä on oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteiden noudattamisen takaamiseksi kuitenkin tulkittava siten , että ne koskevat ” ennen niiden voimaantuloa toteutuneita tilanteita ” ainoastaan siinä tapauksessa , että ” niiden sanamuodosta , tarkoituksesta tai systematiikasta käy selvästi ilmi , että niille on annettava tällainen vaikutus ” . ( 9 )

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


46 . Toisen unionin tuomioistuimen käyttämän muotoilun mukaan uutta oikeussääntöä ” ei sovelleta aikaisemman lainsäädännön soveltamisaikana syntyneisiin ja lopullisiksi tulleisiin oikeudellisiin tilanteisiin , [ mutta ] sitä sovelletaan niiden tuleviin vaikutuksiin samoin kuin uusiin oikeudellisiin tilanteisiin .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Toisin on vain – jollei oikeudellisten toimien taannehtivuuskiellon periaatteesta muuta johdu – , jos uuteen sääntöön liittyy erityisiä säännöksiä , joissa nimenomaisesti vahvistetaan sen ajallista soveltamista koskevat edellytykset . ” ( 10 )

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


47 . Näistä asioista seuraavia yleissääntöjä voitaisiin siten kuvata seuraavasti : i ) uusia sääntöjä ei sovelleta ” lopullisiksi tulleisiin tilanteisiin ” , jotka syntyivät vanhojen sääntöjen soveltamisaikana ja jotka ratkaistiin näiden vanhojen sääntöjen perusteella , ja ii ) uusia sääntöjä sovelletaan ” olemassa olevien tilanteiden ” , jotka tuottavat edelleen vaikutuksia , tuleviin vaikutuksiin .


Vanhemmat tosiseikat otetaan lisäksi huomioon uusien sääntöjen mukaisessa uudessa oikeudellisessa arvioinnissa vain , jos uusien sääntöjen luonne tai rakenne edellyttää tällaista arviointia .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


48 . Sama lähestymistapa on nähtävissä myös silloin , kun Euroopan unioniin liittyy uusi jäsenvaltio , ( 11 ) sekä ( uusien ) unionin oikeussääntöjen kansallisessa soveltamisessa että ennakkoratkaisuja koskevassa unionin tuomioistuimen toimivallassa vastata tällaisia tilanteita koskeviin kysymyksiin .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Aiemmat ( toisin sanoen liittymistä edeltävät ) tosiseikat voidaan ottaa huomioon , jos ne ovat merkityksellisiä ja niitä on arvioitava ( uudelleen ) sovellettaessa uutta lainsäädäntöä liittymisen jälkeen . ( 12 ) Siten esimerkiksi unionin tuomioistuimen asia ei ollut pohjimmiltaan alkaa arvioida liittymisen jälkeen uudelleen sisällöllisesti sitä , olivatko jotkin ennen liittymistä tehdyn kuluttajasopimuksen ehdot kohtuuttomia , vaikka sopimus pannaan tosiasiassa täytäntöön liittymisen jälkeen . ( 13 ) Unionin tuomioistuimella oli sitä vastoin toimivalta arvioida , oliko unionin oikeuden kanssa yhteensopiva kansallinen lainsäädäntö , jossa määritettiin viivästyskoron enimmäismäärä maksuille , jotka liittyivät paljon liittymisajankohtaa aikaisemmin toteutettuun oikeustoimeen , joka tuotti edelleen vaikutuksia ( viivästyskorkojen laskentaan ) liittymisen jälkeen . ( 14 )

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


49 . Sekä valittaja että komissio tukeutuivat kirjallisissa huomautuksissaan ja suullisissa lausumissaan laajasti unionin tuomioistuimen tuomioon Ciola . ( 15 ) Kyseistä tuomiota on todellakin syytä tarkastella yksityiskohtaisesti , koska se osoittaa , miten edellisessä jaksossa pääpiirteittäin esitettyjä yleisohjeita sovelletaan konkreettisessa tapauksessa .

O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


50 . Ratkaiseva päivämäärä asiassa Ciola oli 1.1.1995 , jolloin Itävalta liittyi Euroopan yhteisöihin .

O O O O O B-PERSON O B-DATE O O B-ADDRESS O O O O

O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O


Kyseisenä ajankohtana , tietysti lukuun ottamatta nimenomaisia poikkeuksia , yhteisön oikeus , vapaata liikkuvuutta koskevat määräykset mukaan luettuina , tuli voimaan täysimääräisesti , ja sitä alettiin soveltaa välittömästi kyseisessä uudessa jäsenvaltiossa .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


51 . Ciolan yhtiö omisti 200 venepaikkaa vapaa-ajan käyttöön tarkoitettuja veneitä varten Boden-järven Itävallan puoleisella rannalla , ja se vuokrasi näitä asiakkailleen .

O O B-PERSON O O O O O O O O O B-ADDRESS I-ADDRESS O O O O O O O O O

O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Vuonna 1990 tehdyn hallintopäätöksen mukaan enintään 60 venettä , joiden omistajat asuvat ulkomailla , voi saada venepaikan satamasta . ( 16 ) Viranomaiselle piti toimittaa vuosittain luettelo ulkomailla asuville henkilöille annetuista venepaikoista . ( 17 )

B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


52 . Heinäkuun 10 . päivänä 1996 ( 18 kuukautta yhteisöön liittymisen jälkeen ) tehtiin uusi erillinen hallintopäätös , jonka mukaan yhtiö oli syyllistynyt tammi - ja toukokuussa 1995 kahden venepaikan vuokraamiseen sellaisille veneenomistajille , jotka asuivat ulkomailla , vaikka ulkomaalaisille varattu 60 paikan kiintiö oli jo ylittynyt .

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O B-MONTH B-DAY I-DAY I-DAY B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O B-MONTH O O B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ciolalle määrättiin maksuseuraamus molemmista vuoden 1990 hallintopäätöksen rikkomuksista . ( 18 ) Ciola valitti seuraamuksen määräämisestä vuonna 1996 tehdystä päätöksestä .

B-PERSON O O O B-DATE I-DATE O O O O O O B-PERSON O O O O B-DATE O O O

B-FAMILY NAME
O
O
O
O
B-YEAR
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
B-YEAR
O
O
O


Asiassa esitettiin yhteisöjen tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntö , jonka toisessa kysymyksessä tiedusteltiin nimenomaisesti kyseisen kiellon ajallista soveltamisalaa , kun otetaan huomioon , että alkuperäinen hallintopäätös tuli lainvoimaiseksi ennen liittymistä .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


53 . Tuomion perusteluissa vahvistettiin aluksi , että palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevat määräykset olivat esteenä ulkomailla asuvien venepaikkakiintiölle .


Niissä kuitenkin todettiin lisäksi , että ” kyse ei ole hallintotoimesta , eli 9.8.1990 tehdystä päätöksestä sellaisenaan , vaan siitä , onko päätös jätettävä soveltamatta arvioitaessa siihen perustuvan velvoitteen noudattamatta jättämisestä johtuvaa [ liittymisajankohdan jälkeen määrättyä ] seuraamusta , koska päätös on palvelujen tarjoamista koskevan periaatteen vastainen ” . ( 19 ) Tuomiossa katsottiin , että tällaista päätöstä on jätettävä soveltamatta .

O O O O O O O O O O O O O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


54 . Käsiteltävässä asiassa valittaja katsoo , että tuomiossa Ciola todetaan tosiasiallisesti , että henkilöllä , johon hallintopäätöksen kielteiset vaikutukset kohdistuvat , on oikeus näiden vaikutusten poistamiseen , mikäli – hypoteettisesti – hallintopäätös olisi ollut yhteensopimaton uusien oikeussääntöjen kanssa , jos se olisi tehty näiden uusien sääntöjen voimaantulon jälkeen .

O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


55 . Tuomiosta Ciola ei kuitenkaan voida tehdä tällaista päätelmää .


Siinä riitautettiin sellaisen seuraamusmaksun pätevyys , joka määrättiin vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten Itävallassa voimaantulon jälkeen tehdyllä päätöksellä .

O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O

O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O


Seuraamusmaksu määrättiin lisäksi Ciolan yhtiön toteuttamista toimista – venepaikkojen vuokraus tammi - ja toukokuussa 1995 – , jotka itsessään tapahtuivat liittymisen jälkeen .

O O O B-PERSON O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O

O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
B-MONTH
O
O
B-MONTH
B-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
O


56 . Näin ollen on jokseenkin selvää , että tuomiossa Ciola oli kyse uuden lainsäädännön soveltamisesta liittymisajankohdan jälkeen , mikä oli loogisesti tarpeen uuden tilanteen arvioimiseksi .

O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Liittymisen jälkeisiä tosiseikkoja ( venepaikkojen vuokraus ) oli arvioitava uuden liittymisen jälkeisen lainsäädännön perusteella ja sovitettava siihen ( kansallinen lainsäädäntö , jota mahdollisesti mukautettiin , jotta se on uusien sovellettavien unionin säännösten mukainen ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Vuoden 1990 päätöksen ( aiempia ) vaikutuksia ei myöskään selkeästi ” poistettu ” valittajan väittämässä mielessä .

B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O


Tuomiossa Ciola ei todettu , että kyseistä päätöstä olisi tarkasteltava uudelleen tai että sen aiemmasta soveltamisesta olisi maksettava korvausta .

O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Sen sijaan siinä yksinkertaisesti edellytettiin , että kyseistä vanhaa päätöstä , josta tuli vuoden 1995 jälkeen uuden lainsäädännön vastainen , ei voida enää soveltaa , kun lainsäädäntöä sovelletaan uudella tavalla hallinnollisten seuraamusten määräämisen yhteydessä liittymisen jälkeen .

O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


57 . Edellisessä jaksossa pääpiirteittäin esitettyä yleistä lähestymistapaa sovelletaan myös direktiivin 2000 / 78 ja eläkejärjestelmien yhteydessä . ( 20 ) Se , miten näitä sääntöjä tarkasti ottaen sovelletaan yksittäistapauksissa , ei kuitenkaan ole välttämättä mitenkään itsestään selvää .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Eläkejärjestelmien erityispiirteitä ei voida jättää huomiotta .


Eläkeoikeudet kertyvät ja eläkkeitä maksetaan vuosikymmenten ajan , ja tänä aikana lainsäädäntö voi muuttua merkittävästi .


Entistä arkaluonteisemman asiasta tekee se , että eläkkeitä koskeviin riita-asioihin voi liittyä niin merkittäviä rahasummia niin yksilön kuin – laajemmin – valtiollisten ja yksityisten eläkerahastojenkin kannalta .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


58 . Tämä on todellakin merkittävä piirre , joka voidaan nähdä punaisena lankana tässä jaksossa eläkkeiden yhteydessä tarkasteltavissa tuomioissa .


Valtaosa näistä asioista koskee eläkepäätöksiä , jotka on tehty uusien sääntöjen voimaantulon jälkeen .


a ) Vanhat tosiseikat , uusi lainsäädäntö ja tarve uudelle päätökselle


59 . On monia nimenomaisesti eläkkeitä koskevia ratkaisuja , joissa unionin tuomioistuin on vahvistanut , että määritettäessä eläkeoikeutta on otettava huomioon ennen syrjinnän kieltävien uusien sääntöjen voimaantuloa tapahtuneet tosiseikat ( erityisesti työskentelykaudet ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


60 . Siten esimerkiksi tuomiot Bruno ja O ’ Brien ( 21 ) koskivat osa - ja kokoaikaisten työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua , josta säädetään direktiivissä 97 / 81 / EY . ( 22 ) Kyseisissä tuomioissa katsottiin , että määritettäessä sitä , onko henkilö oikeutettu eläkkeeseen , on otettava huomioon kyseisen direktiivin voimaantuloa edeltävät osa-aikaiset työskentelykaudet . ( 23 ) Sekä tuomiossa Bruno että tuomiossa O ’ Brien eläkeoikeus oli määritettävä direktiivin voimaantulon jälkeen . ( 24 )

O O O O O B-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
B-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
B-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


61 . Näin oli myös tuomioissa Barber ( 25 ) ja Ten Oever ( 26 ) tarkastelluissa tapauksissa , joissa oli kyse ETY : n perustamissopimuksen 119 artiklan vastaisesta väitetystä sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä .

O O O O O O B-PERSON O O O O B-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Mainituissa tapauksissa eläkeoikeus määritettiin ETY : n perustamissopimuksen 119 artiklan voimaantulon jälkeen . ( 27 )


62 . Tuomiossa Maruko ( 28 ) oli kyse leskeneläkettä koskevan oikeuden epäämisestä , joka oli seurausta direktiivin 2000 / 78 vastaisesta väitetystä sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvasta syrjinnästä .

O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Kuten tuomiossa Ten Oever ( 29 ) tarkastellussa tapauksessakin , merkityksellinen tapahtuma toteutui ja uusi päätös tehtiin ( kumppanin kuolema ja päätös evätä leskeneläke ) täytäntöönpanon määräajan päättymisen jälkeen . ( 30 )

O O B-PERSON I-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


63 . Tuomiot Kauer ja Duchon koskivat kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää . ( 31 ) Mainituissa asioissa kantajat hakivat eläkettä Itävallassa sen yhteisöön liittymisen jälkeen ja pyysivät , että tässä yhteydessä otetaan huomioon tietyt muissa jäsenvaltioissa ja ennen liittymistä tapahtuneet tosiseikat ( Kauerin tapauksessa lapsen hoitamiseen Belgiassa käytetyt ajanjaksot ja Duchonin tapauksessa Saksassa tapahtunut , työkyvyttömyyteen johtanut työtapaturma ) .

O O O B-PERSON O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O B-ADDRESS O O O B-PERSON O B-ADDRESS O O O O O O O

O
O
O
B-FAMILY NAME
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
B-FAMILY NAME
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O


64 . Yhteenvetona on todettava , että kaikissa edellä mainituissa , eläkkeitä koskevissa asioissa on kyse tilanteista , joissa ennen uutta lainsäädäntöä tapahtuneet tosiseikat otetaan huomioon tehtäessä päätöstä uuden lainsäädännön voimaantulon jälkeen .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Tämä sopii täydellisesti edellä mainitun yleisen oikeuskäytännön kaavaan : kyseessä on jatkuva tosiasiallinen tilanne , jota on arvioitava oikeudellisesti uudelleen uuden lainsäädännön voimaantulon jälkeen .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Tällaisissa tilanteissa on , etenkin sosiaaliturvan yhteydessä , täysin loogista , että kaikki ennen uuden lainsäädännön voimaantuloa tapahtuneet merkitykselliset tosiseikat on otettava huomioon .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


65 . Tästä syystä tätä oikeuskäytäntöä ei mielestäni voida soveltaa käsiteltävässä asiassa , jossa tosiseikat tapahtuivat ja sovellettava lainsäädäntö ja hallintopäätös itsessään olivat olemassa ennen uuden lainsäädännön voimaantuloa .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ainoan uuden lainsäädännön voimaantulon jälkeen tapahtuneen tosiseikan muodostavat valittajalle maksetut eläkkeet .


66 . Näin on sitäkin suuremmalla syyllä , että käsiteltävässä asiassa väitetysti syrjivään päätökseen liittyy lainsäädännön arvioimista ja soveltamista tosiseikkoihin , jotka itsessään eivät liity suoraan eläkeoikeuteen tai sen laskemiseen .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Väitetty syrjintä liittyy kurinpitopäätökseen , jossa vahvistettiin valittajan syyllisyys ja jolla hänelle määrättiin kaksi kurinpitoseuraamusta . ( 32 ) Ei tietenkään voida kiistää , että kyseisellä päätöksellä on ollut vaikutuksia valittajan eläkkeeseen . ( 33 ) Tässä jaksossa tarkastelluista tuomioista poiketen käsiteltävään asiaan ei kuitenkaan liity esimerkiksi eläkeoikeuden objektiivisia edellytyksiä , jotka liittyvät henkilön tilanteeseen tai työskentelykausiin .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Käsiteltävä asia koskee sen sijaan eläkeoikeudesta erillistä kurinpitopäätöstä , joka liittyy tiettyyn tosiseikkojen kokonaisuuteen .


b ) Olemassa olevat eläkkeet , uusi lainsäädäntö ja nykyiset tilanteet


67 . Tuomio Römer , ( 34 ) johon kaikki menettelyn osapuolet ovat viitanneet , ei sovi aivan yhtä hyvin edellä kuvattuun kaavaan .

O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


Sitä on näin ollen syytä tarkastella lähemmin .