A Bíróság ( harmadik tanács ) 2018 . július 11 - i ítélete ( a Korkein oikeus [ Finnország ] előzetes döntéshozatal iránti kérelme ) – Bosphorus Queen Shipping Ltd Corp . kontra Rajavartiolaitos

O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O O B-ORGANISATION

O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O


( Előzetes döntéshozatal – Montego Bay-i egyezmény – A 220 . cikk ( 6 ) bekezdése – A parti állam végrehajtási joghatósága – A Bíróság hatásköre a nemzetközi jog rendelkezéseinek értelmezésére – 2005 / 35 / EK irányelv – Hajók által okozott szennyezés – A 7 . cikk ( 2 ) bekezdése – A Marpol 73 / 78 egyezmény – Áthaladó külföldi hajó által végrehajtott olajkibocsátás a kizárólagos gazdasági övezetben – Azon körülmények , amelyek között egy parti állam eljárást indíthat egy külföldi hajó ellen – A hajózás szabadsága – A tengeri környezet védelme – A partvonalon , az azzal kapcsolatos érdekekben , valamint a parti tenger vagy a kizárólagos gazdasági övezet bármely forrásában okozott jelentős kár vagy annak veszélye – Egyértelmű , objektív bizonyíték )

O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O B-CITY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Felperes : Bosphorus Queen Shipping Ltd Corp .

O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O


Az Egyesült Nemzetek Montego Bay-ben 1982 . december 10 - én aláírt tengerjogi egyezménye 220 . cikkének ( 6 ) bekezdését és a 2009 . október 21 - i 2009 / 123 / EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított , a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó , büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről szóló , 2005 . szeptember 7 - i 2005 / 35 / EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7 . cikkének ( 2 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy az e rendelkezések értelmében vett „ nyilvánvaló objektív bizonyíték ” , illetve „ egyértelmű , objektív bizonyíték ” kifejezés nem csak a valamely jogellenes cselekmény vagy jogsértés elkövetésére , hanem e jogellenes cselekmény vagy jogsértés következményeinek bizonyítékára is vonatkozik .

O O O B-ADDRESS O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O B-CITY O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezménye 220 . cikkének ( 6 ) bekezdésében szereplő „ a partvonal vagy az azzal kapcsolatos érdekek ” , illetve a 2009 / 123 irányelvvel módosított 2005 / 35 irányelv 7 . cikkének ( 2 ) bekezdésében szereplő „ a part , illetve a kapcsolódó érdekeltségek ” kifejezéseket úgy kell értelmezni , hogy azok jelentése főszabály szerint azonos az olajszennyezést okozó balesetek esetén a nyílt tengeri beavatkozásról szóló , Brüsszelben 1969 . november 29 - én megkötött nemzetközi egyezmény I . cikkének ( 1 ) bekezdésében és II . cikkének ( 4 ) bekezdésében említett „ part vagy más kapcsolódó érdekek ” kifejezéssel , azzal , hogy e 220 . cikk ( 6 ) bekezdése a parti állam parti tengerének nem biológiai forrásaira , továbbá az utóbbi állam kizárólagos gazdasági övezetében található valamennyi forrásra is alkalmazandó .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-CITY B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezménye 220 . cikkének ( 6 ) bekezdését és a 2009 / 123 irányelvvel módosított 2005 / 35 irányelv 7 . cikkének ( 2 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy a valamely parti állam parti tengerének vagy kizárólagos gazdasági övezetének forrásai körébe e rendelkezések értelmében véve a hasznosítható fajok tartoznak , de egyben a hasznosítható fajokhoz társult , illetve azoktól függő olyan élő fajok is , mint például a hasznosítható fajok által táplálékként használt növény - és állatfajok .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezménye 220 . cikkének ( 5 ) bekezdésében szereplő „ jelentős szennyezés ” kifejezést főszabály szerint nem kell figyelembe venni az említett egyezmény 220 . cikke ( 6 ) bekezdésének és a 2009 / 123 irányelvvel módosított 2005 / 35 irányelv 7 . cikke ( 2 ) bekezdésének alkalmazása során , és különösen a jogellenes cselekmények , illetve jogsértések említett rendelkezésekben meghatározott következményeinek értékelése során .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezménye 220 . cikkének ( 6 ) bekezdésében és a 2009 / 123 irányelvvel módosított 2005 / 35 irányelv 7 . cikkének ( 2 ) bekezdésében meghatározott , valamely jogellenes cselekmény következményeinek megítélése céljából figyelembe kell venni valamennyi olyan valószínűsítő körülményt , amely lehetővé teszi annak megállapítását , hogy a parti állam javait és a kapcsolódó érdekeit kár érte , vagy azokat kár bekövetkezése fenyegeti , valamint értékelni kell az említett javakban és érdekekben okozott kár vagy az azokat fenyegető kár jelentőségét , különösen az alábbiakra tekintettel :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


– az említett javak vagy kapcsolódó érdekek közül többet vagy akár azok mindegyikét érő sérelem kumulatív jellege , valamint a parti állam érzékenységének eltérései a különböző javakat és kapcsolódó érdekeket érő sérelemre tekintettel ;

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


– a kibocsátások által az említett javakra és kapcsolódó érdekekre gyakorolt előre látható káros következmények a rendelkezésre álló tudományos adatokon túl a szóban forgó kibocsátásokban jelen lévő káros anyag vagy káros anyagok jellege , valamint az említett kibocsátások terjedésének volumene , iránya , sebessége és időtartama alapján .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A Balti tenger területének sajátos földrajzi és ökológiai jellemzői , valamint érzékenysége kihat az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezménye 220 . cikke ( 6 ) bekezdésének és a 2009 / 123 irányelvvel módosított 2005 / 35 irányelv 7 . cikke ( 2 ) bekezdésének alkalmazási feltételeire a jogellenes cselekmény meghatározását és minősítését illetően , valamint , bár nem automatikusan , kihat azon kár mértékének értékelésére , amelyet ezen jogellenes cselekmény a parti állam javaiban és kapcsolódó érdekeiben okozott .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A 2009 / 123 irányelvvel módosított 2005 / 35 irányelv 1 . cikkének ( 2 ) bekezdését úgy kell értelmezni , hogy az nem teszi lehetővé a tagállamok számára , hogy a nemzetközi joggal összhangban lévő , és amennyiben ezen irányelv 7 . cikkének ( 2 ) bekezdése alkalmazandó , az abban említetteknél szigorúbb intézkedéseket hozzanak , figyelemmel arra , hogy a parti államok jogosultak a fent említett 220 . cikk ( 6 ) bekezdésében említett intézkedésekkel egyenértékű egyéb intézkedések megtételére .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 2000 / 78 / EK irányelv – Egyenlő bánásmód – Egyházakon és egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű szervezetek szakmai tevékenységei – Szakmai követelmények – Jóhiszemű és az egyház vagy szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedés – Fogalom – Valláson vagy meggyőződésen alapuló eltérő bánásmód – Vezető tisztséget betöltő katolikus felekezetű munkavállaló elbocsátása , a házasságának felbontását követő második polgári házasságkötése miatt ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


az EUMSZ 267 . cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában , amelyet a Bundesarbeitsgericht ( szövetségi munkaügyi bíróság , Németország ) a Bírósághoz 2017 . február 9 ‑ én érkezett , 2016 . július 28 ‑ i határozatával terjesztett elő

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O


tagjai : K . Lenaerts elnök , A . Tizzano elnökhelyettes , R . Silva de Lapuerta , T . von Danwitz , J . L . da Cruz Vilaça , A . Rosas és J . Malenovský tanácselnökök , Juhász E . , M . Safjan , D . Šváby , A . Prechal , F . Biltgen ( előadó ) , K . Jürimäe , M . Vilaras és E . Regan bírák ,

O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O

O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
B-ROLE
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
B-ROLE
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
I-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
B-ROLE
O
B-FAMILY NAME
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-ROLE
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
B-ROLE
O


B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O

B-ROLE
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O


B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O O

B-ROLE
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O


tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2018 . február 27 ‑ i tárgyalásra ,

O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O

O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O


figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket :


– az IR képviseletében B . Göpfert Rechtsanwalt , valamint M . Ruffert és G . Thüsing ,

O O B-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O

O
O
B-INITIAL NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O


– a német kormány képviseletében T . Henze , J . Möller és D . Klebs , meghatalmazotti minőségben ,

O O O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O

O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O


– a lengyel kormány képviseletében B . Majczyna , A . Siwek és M . Szwarc , meghatalmazotti minőségben ,


– az Európai Bizottság képviseletében D . Martin és B . ‑ R . Killmann , meghatalmazotti minőségben ,

O O O O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O O

O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
O
B-INITIAL NAME
I-INITIAL NAME
B-FAMILY NAME
O
O
O
O


a főtanácsnok indítványának a 2018 . május 31 ‑ i tárgyaláson történt meghallgatását követően ,

O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O

O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O


1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló , 2000 . november 27 ‑ i 2000 / 78 / EK tanácsi irányelv ( HL 2000 . L 303 . , 16 . o . ; magyar nyelvű különkiadás 5 . fejezet , 4 . kötet , 79 . o . ; a továbbiakban : 2000 / 78 irányelv ) 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének értelmezésére vonatkozik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 E kérelmet a JQ és munkáltatója , az IR között , a jóhiszemű és az IR szellemiségéhez hű tevékenykedésre vonatkozó kötelezettség JQ általi állítólagos megsértésével indokolt elbocsátásának jogszerűsége tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő .

O O O O B-PERSON O O O O B-ORGANISATION O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


3 A 2000 / 78 irányelv ( 4 ) , ( 23 ) , ( 24 ) és ( 29 ) preambulumbekezdése kimondja :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ ( 4 ) Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata , az Egyesült Nemzetek Szervezetének egyezménye a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről , a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya , valamint a gazdasági , szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya , továbbá a tagállamok által aláírt Európai egyezmény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmében [ helyesen : továbbá a tagállamok által aláírt , az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény ] által elismert egyetemes jog az emberek törvény előtti egyenlőséghez és a mindennemű hátrányos megkülönböztetés elleni védelemhez való joga .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet ( ILO ) 111 . számú egyezménye megtiltja a hátrányos megkülönböztetést a foglalkoztatás és a munkavégzés minden területén .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 23 ) Nagyon korlátozott körülmények között igazolható az eltérő bánásmód , ha a valláshoz , meggyőződéshez , fogyatékossághoz , korhoz vagy szexuális irányultsághoz kapcsolódó jellemző valódi és meghatározó alkalmazási feltételt eredményez , amikor a cél jogos , és az alkalmazási feltétel arányos [ helyesen : kapcsolódó valamely jellemző lényeges és meghatározó szakmai követelményt képez , feltéve hogy a cél jogszerű , és a követelmény arányos ] .


Az ilyen körülményeket a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatott információknak tartalmazniuk kell .


( 24 ) Az Európai Unió az egyházak és a világnézeti szervezetek jogállásáról szóló , az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 11 . nyilatkozatában elismerte , hogy tiszteletben tartja és nem csorbítja a tagállamok egyházai , vallási szövetségei vagy közösségei nemzeti jogban rögzített jogállását , továbbá ugyanilyen módon tiszteletben tartja a filozófiai és világnézeti szervezetek jogállását .

O O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O B-CITY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ezt szem előtt tartva a tagállamok fenntarthatnak vagy meghatározhatnak fontos , törvényes és igazolt alkalmazási feltételeket [ helyesen : lényeges , törvényes és igazolt szakmai követelményeket ] , amelyeket az ilyen jellegű foglalkozási [ helyesen : szakmai ] tevékenységeknél megkövetelnek .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 29 ) A valláson , meggyőződésen , fogyatékosságon , életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetést elszenvedő személyeknek megfelelő jogvédelmi eszközökkel kell rendelkezniük .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Azért , hogy hatékonyabb védelmet biztosítsanak , a tagállamok döntése alapján a szövetségeket és a jogi személyeket is fel kell ruházni azzal a joggal , hogy az eljárásokban részt vegyenek , akár az áldozatok helyett , akár mellettük fellépve , a bíróság előtti képviseletre és védelemre vonatkozó nemzeti eljárás előírásainak sérelme nélkül . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


4 Ezen irányelv 1 . cikke a következőképpen rendelkezik :


„ Ennek az irányelvnek a célja a valláson , meggyőződésen , fogyatékosságon , életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló , foglalkoztatás és munkavégzés során alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem általános kereteinek a meghatározása az egyenlő bánásmód elvének a tagállamokban történő megvalósítására tekintettel . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


5 Az említett irányelv 2 . cikkének ( 1 ) és ( 2 ) bekezdése előírja :


„ ( 1 ) Ezen irányelv alkalmazásában az » egyenlő bánásmód elve « azt jelenti , hogy az 1 . cikkben említett okok alapján nem szabad semmiféle közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést tenni .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) Az ( 1 ) bekezdés alkalmazásában :


a ) közvetlen hátrányos megkülönböztetés akkor áll fenn , ha egy személy egy másikhoz képest kedvezőtlenebb elbánásban részesül , részesült vagy fog részesülni egy hasonló helyzetben az 1 . cikkben hivatkozott okok bármelyike alapján [ helyesen : akkor áll fenn , ha az 1 . cikkben felsorolt okok bármelyike miatt valaki hasonló helyzetben lévő másik személyhez képest kedvezőtlenebb bánásmódban részesül , részesült vagy fog részesülni ] ;

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


6 Ugyanezen irányelv 4 . cikkének szövege a következő :


„ ( 1 ) A 2 . cikk ( 1 ) és ( 2 ) bekezdése ellenére a tagállamok rendelkezhetnek úgy , hogy az 1 . cikkben említett okokkal kapcsolatos jellemző alapján történő megkülönböztetés [ helyesen : jellemzőn alapuló eltérő bánásmód ] nem jelent hátrányos megkülönböztetést , ha az érintett foglalkozási [ helyesen : szakmai ] tevékenység jellege vagy végrehajtásának [ helyesen : gyakorlásának ] feltételrendszere , az ilyen jellemző valódi [ helyesen : lényeges ] és meghatározó foglalkozási [ helyesen : szakmai ] követelményt kíván meg , feltéve hogy a cél jogszerű , és a követelmény arányos .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) A tagállamok fenntarthatják az ezen irányelv elfogadása idején hatályban lévő nemzeti jogszabályaikat , vagy rendelkezhetnek az ezen irányelv elfogadása idején meglévő nemzeti gyakorlatuk beillesztéséről későbbi jogszabályaikba , amelyeknek megfelelően az egyházak és egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű köz ‑ vagy magánszervezetek esetében [ helyesen : magánszervezetek szakmai tevékenysége esetében ] egy személy vallásán vagy meggyőződésén alapuló eltérő bánásmód nem minősül hátrányos megkülönböztetésnek , amennyiben – ezeknek a tevékenységeknek a jellege vagy végrehajtásuk [ helyesen : gyakorlásuk ] feltételrendszere miatt – egy személy vallása vagy meggyőződése valódi , törvényes és igazolt foglalkozási követelmény [ helyesen : lényeges , törvényes és igazolt szakmai követelmény ] , tekintettel a szervezet szellemiségére .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az ilyen jellegű eltérő bánásmód esetében figyelembe kell venni a tagállamok alkotmányos rendelkezéseit és elveit , továbbá a közösségi jog általános elveit , de nem igazolható más alapokon nyugvó hátrányos megkülönböztetés .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Feltéve , hogy az irányelv rendelkezéseit máskülönben tiszteletben tartják , ez az irányelv nem érinti a nemzeti alkotmányokkal és törvényekkel összhangban tevékenykedő egyházaknak és egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű köz ‑ vagy magánszervezeteknek azt a jogát , hogy elvárják az értük dolgozó személyektől , hogy [ helyesen : hogy jóhiszeműen és ] a szervezet szellemiségéhez hűen tevékenykedjenek . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


7 A 2000 / 78 / EK irányelv 9 . cikkének ( 1 ) bekezdése előírja :


„ A tagállamok biztosítják , hogy az irányelv által előírt kötelezettségek betartatására szolgáló jogi és / vagy közigazgatási eljárások – beleértve az általuk megfelelőnek tartott egyeztetési eljárásokat – minden olyan személy számára hozzáférhetőek legyenek , akik úgy érzik , hogy az egyenlő bánásmód elve alkalmazásának elmulasztása miatt őket sérelem érte , még akkor is , ha az a jogviszony , amelyben a feltételezett hátrányos megkülönböztetés történt , már nem áll fenn . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


8 Ezen irányelv 10 . cikkének ( 1 ) bekezdése a következőképpen rendelkezik :


„ A tagállamok nemzeti igazságszolgáltatási rendszerüknek megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében , hogy biztosítsák , hogy azok a személyek , akik úgy érzik , hogy az egyenlő bánásmód elve alkalmazásának elmulasztása miatt őket sérelem érte , bíróság vagy más illetékes hatóság előtt olyan tényekre hivatkozhassanak , amelyek alapján feltételezhető , hogy közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés történt , akkor az alperes kötelessége annak bizonyítása , hogy nem sértette meg az egyenlő bánásmód elvét [ helyesen : hogy biztosítsák , hogy amikor azok a személyek , akik úgy érzik , hogy az egyenlő bánásmód elve alkalmazásának elmulasztása miatt őket sérelem érte , bíróság vagy más illetékes hatóság előtt olyan tényekre hivatkoznak , amelyek alapján feltételezhető , hogy közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés történt , akkor az alperes kötelessége annak bizonyítása , hogy nem sértette meg az egyenlő bánásmód elvét ] . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


9 Az 1949 . május 23 ‑ i Grundgesetz für die Bundesrepublik Deutschland ( a Németországi Szövetségi Köztársaság alaptörvénye ; BGB1 .

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O

O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O


I , 1 . o . ; a továbbiakban : GG ) 4 . cikkének ( 1 ) és ( 2 ) bekezdése kimondja :


„ ( 1 ) A hit , a lelkiismeret , a vallás és a világnézet szabadsága sérthetetlen .


( 2 ) A zavartalan vallásgyakorlás biztosított . ”


10 A GG 140 . cikkével összhangban az 1919 . augusztus 11 ‑ i Weimarer Reichsverfasssung ( weimari alkotmány ; a továbbiakban : WRV ) 136 – 139 . és 141 . cikkének rendelkezései a GG szerves részét képezik .

O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) Vallási közösségek szabadon létrehozhatók .


A vallási közösségek a Reich területén korlátozások nélkül szövetségeket hozhatnak létre .


( 3 ) Minden vallási közösség önállóan szabályozza és intézi ügyeit a mindenkire vonatkozó törvények korlátain belül .


Tisztségeit az állam vagy helyi hatóságok közreműködése nélkül tölti be .


( 7 ) Valamely világnézeti meggyőződés társadalmi előmozdítását szolgáló szervezeteket a vallási szervezetekkel azonos jogállás illeti meg . ”


12 A Bundesverfassungsgericht ( szövetségi alkotmánybíróság , Németország ) ítélkezési gyakorlata szerint a WRV 137 . cikkének ( 3 ) bekezdésével összefüggésben értelmezett GG 140 . cikkében biztosított egyházi önrendelkezési jognak nemcsak maguk az egyházak mint vallási közösségek a jogosultjai , hanem azon intézmények összessége is , amelyek azokhoz meghatározott módon kötődnek , amennyiben az utóbbiaknak a hitalapú egyházi önmeghatározás szerint és a céljuknak vagy küldetésüknek megfelelően egyházi feladatokat és küldetéseket kell teljesíteniük .

O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az elbocsátással szembeni védelemről szóló törvény


13 Az 1969 . augusztus 25 ‑ i Kündigungsschutzgesetz ( az elbocsátással szembeni védelemről szóló törvény , BGBl .

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O

O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O


I , 1317 . o . ) alapügyben alkalmazandó szövegének 1 . § ‑ a a következőképpen rendelkezik :


( 1 ) Az ugyanazon vállalkozásnál megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó szerződéssel rendelkező munkavállaló elbocsátása érvénytelen , ha az szociálisan nem igazolt .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) Az elbocsátás szociálisan nem igazolt , ha azt nem a munkavállaló személyében vagy magatartásában rejlő okok vagy a munkavállaló adott vállalkozásnál történő továbbfoglalkoztatását kizáró , a vállalkozást fenyegető kényszerhelyzet indokolják .


14 A 2006 . augusztus 14 ‑ i Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz ( az egyenlő bánásmódról szóló általános törvény , BGBl .

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O

O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O


I , 1897 . o . , a továbbiakban : AGG ) a 2000 / 78 irányelv német jogba való átültetésére irányul .


15 Az AGG‑nek a törvény célját meghatározó 1 . § ‑ a így szól :


„ A jelen törvény célja a faji vagy etnikai hovatartozáson , nemen , valláson , meggyőződésen , fogyatékosságon , életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés megakadályozása , illetve kiküszöbölése . ”


16 Az AGG 7 . § ‑ ának ( 1 ) bekezdése a következőket írja elő :


„ A munkavállalókat nem érheti hátrányos megkülönböztetés az 1 . § ‑ ban felsorolt okok alapján ; ez akkor is érvényes , ha a hátrányos megkülönböztetést megvalósító személy a hátrányos megkülönböztetés során csak feltételezi az 1 . § ‑ ban felsorolt okok valamelyikét . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


17 Az AGG 9 . § ‑ a a következőképpen rendelkezik :


„ ( 1 ) A [ jelen törvény ] 8 . § [ ‑ ának ] sérelme nélkül , megengedett a valláson vagy meggyőződésen alapuló eltérő bánásmód a vallási közösségek , jogi formájuktól függetlenül az azokhoz tartozó intézmények vagy a valamely vallás vagy meggyőződés közös ápolásának feladatát magukra vállaló egyesületek általi foglalkoztatás esetén , ha az adott vallási közösség vagy egyesület önmeghatározására figyelemmel egy bizonyos vallás vagy meggyőződés igazolt szakmai követelményt képez [ a vallási közösség vagy egyesület ] önrendelkezési jogára tekintettel vagy a tevékenység jellege miatt .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 2 ) A valláson vagy meggyőződésen alapuló eltérő bánásmód tilalma nem érinti az ( 1 ) bekezdés szerinti vallási közösségeknek , jogi formájuktól függetlenül az azokhoz tartozó intézményeknek vagy a valamely vallás vagy meggyőződés közös ápolásának feladatát magukra vállaló egyesületeknek azt a jogát , hogy elvárják munkavállalóiktól , hogy önmeghatározásukhoz hűen tevékenykedjenek . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


18 A Codex Iuris Canonici ( egyházjogi törvénykönyv ) 1085 . kánonja szerint :


„ 1 . § [ Érvénytelenül kísérli meg a házasságot ] az , akinek korábbi házassági köteléke fennáll , még ha az a házasság nincs is elhálva .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . § Bár az előző házasság – bármely okból – érvénytelen , vagy fel van bontva , mégsem szabad másikat kötni , amíg az előző érvénytelensége vagy felbontása törvényesen és biztosan nem igazolt . ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


19 Az 1993 . szeptember 22 ‑ i Grundordnung des kirchlichen Dienstes im Rahmen kirchlicher Arbeitsverhältnisse ( az egyházi munkaviszonyok keretében ellátott egyházi szolgálatra vonatkozó alaprendtartás , Amtsblatt des Erzbistums Köln , 222 . o . , a továbbiakban : 1993 . évi GrO ) 1 . cikke az alábbiak szerint rendelkezik :

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A katolikus egyház intézményeiben dolgozó személyek munkájukkal munkajogi jogállásukra tekintet nélkül közösen hozzájárulnak ahhoz , hogy az intézmény kivehesse részét az egyház küldetésének teljesítéséből ( szolgálatközösség ) .


20 Az 1993 . évi GrO‑nak a „ Lojalitási kötelezettségek ” című 4 . cikke az alábbiak szerint rendelkezik :


„ ( 1 ) A katolikus munkavállalóknak el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk a katolikus hit ‑ és erkölcstan elveit .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A munkavállalók esetében szükséges a katolikus hit ‑ és erkölcstan elveinek megfelelő személyes élettanúság ; különösen a papi , hittanári és nevelői szolgálatban , valamint a Missio canonica alapján tevékenykedő munkavállalók esetében szükséges a katolikus hit és erkölcstan elveinek megfelelő személyes élettanúság .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ez a vezető beosztású munkavállalókra is vonatkozik .


( 2 ) A nem katolikus keresztény munkavállalóknak tiszteletben kell tartaniuk az evangélium igazságait és értékeit , és hozzá kell járulniuk azok intézményen belüli megvalósításához .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 4 ) A munkavállalók nem tanúsíthatnak egyházellenes magatartást .


Személyes életvitelük és munkahelyi magatartásuk nem veszélyeztetheti az egyház és az őket foglalkoztató intézmény hitelességét . ”


21 Az 1993 . évi GRO‑nak „ A lojalitási kötelezettségek megsértése ” című 5 . cikke szerint :


„ ( 1 ) Ha a munkavállaló már nem tesz eleget a foglalkoztatási követelményeknek , a munkáltatónak tanácsadás segítségével kísérletet kell tennie arra , hogy a munkavállaló állandó jelleggel megszüntesse e hiányosságot .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Végső intézkedésként elbocsátáshoz lehet folyamodni .


( 2 ) Az egyházi okokból történő elbocsátást illetően az egyház különösen az alábbi lojalitási kötelezettségszegéseket tekinti súlyosnak :


– az egyház hitértelmezése és jogrendje szerint érvénytelen házasság megkötése ,


( 3 ) A ( 2 ) bekezdés alapján főszabály szerint elbocsátási okként figyelembe vehető magatartás kizárja a tovább foglalkoztatás lehetőségét , ha az adott magatartást vezető beosztású [ munkavállaló ] tanúsítja .


Az elbocsátás kivételesen mellőzhető , ha az az egyedi ügyben fennálló nyomós indokok alapján aránytalannak tekinthető . ”


22 Az 1996 . november 5 ‑ i Grundordnung für katholische Krankenhäuser in Nordrhein‑Westfalen ( az észak‑rajna‑vesztfáliai katolikus kórházakra vonatkozó alaprendtartás , Amtsblatt des Erzbistums Köln , 321 . o . ) az alábbiak szerint rendelkezik :

O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O B-YEAR O B-MONTH B-DAY O O O O O O O B-PLACE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


( 6 ) A működtetőre annak módosításaival és kiegészítéseivel együtt kötelező a német püspökök egyházi szolgálattal kapcsolatos magyarázata alapján kibocsátott [ 1993 . évi GrO ] .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR O O O O


A kórház vezetőségének tagjai és az osztályvezető orvosok minősülnek az említett alaprendtartás értelmében vett vezető beosztású munkavállalóknak . ”


Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések


23 Az IR a német jog szerint létrehozott korlátolt felelősségű társaság .


A társaság célja a római katolikus egyház létmegnyilvánulásaként és természetének kifejezéseként a Karitász ( katolikus szervezetek karitatív célokat szolgáló nemzetközi szövetsége ) feladatainak megvalósítására irányul , egyebek mellett kórházak működtetése útján .

O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az IR főtevékenységként nem haszonszerzési célt követ , és a kölni katolikus érsek ( Németország ) felügyelete alatt áll .


Diplomás orvos , és 2000 óta dolgozik az IR‑nél az egyik kórház belgyógyászati osztályának főorvosaként , az 1993 . évi GrO szerint megkötött munkaszerződés alapján .

O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR O O O O O O O


25 JQ katolikus szertartás szerint kötött házasságot .


Első felesége 2005 ‑ ben különvált tőle , a házasság felbontására 2008 ‑ ban került sor .

O O B-DATE O O O O O O O O B-DATE O O O O O

O O B-YEAR O O O O O O O O B-YEAR O O O O O


JQ 2008 augusztusában – első házasságának érvénytelenítése nélkül – új partnerével polgári házasságot kötött .

B-PERSON B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O

B-INITIAL NAME
B-YEAR
B-MONTH
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


26 Miután az IR ezen új házasságról tudomást szerzett , 2009 . március 30 ‑ i levelével 2009 . szeptember 30 ‑ i hatállyal elbocsátotta JQ‑t .

O O O B-ORGANISATION O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O

O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O


27 JQ az elbocsátásával szemben keresetet nyújtott be az Arbeitsgerichthez ( munkaügyi bíróság , Németország ) , arra hivatkozva , hogy újabb házasságkötése nem minősül az említett elbocsátást igazoló érvényes indoknak .

O B-PERSON O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


JQ álláspontja szerint elbocsátása sérti az egyenlő bánásmód elvét , mivel protestáns felekezethez tartozó vagy felekezeten kívüli főorvosok esetében az 1993 . évi GrO alapján az újbóli házasságkötés az IR‑rel fennálló munkaviszonyukra nézve nem jár következményekkel .

B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O

B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


28 Az IR arra hivatkozott , hogy JQ elbocsátása szociálisan igazolt .

O O B-ORGANISATION O O O O B-PERSON O O O O


Mivel JQ az 1993 . évi GrO 5 . cikkének ( 3 ) bekezdése értelmében vett vezető beosztású munkavállaló , a kánonjogi szempontból érvénytelen házasságkötéssel súlyosan megsértette az IR‑rel kötött munkaszerződésből eredő kötelezettségeit .

O B-PERSON O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
B-INITIAL NAME
O
B-YEAR
I-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


29 Az Arbeitsgericht ( munkaügyi bíróság ) JQ keresetének helyt adott .


Miután az IR által az elsőfokú ítélet ellen benyújtott fellebbezést a Landesarbeitsgericht ( munkaügyi fellebbviteli bíróság , Németország ) elutasította , az IR felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Bundesarbeitsgerichthez ( szövetségi munkaügyi bíróság , Németország ) , amely azt 2011 . szeptember 8 ‑ i ítéletével elutasította , és lényegében megállapította , hogy JQ elbocsátása nem volt igazolt , tekintve , hogy az IR a JQ‑val azonos pozícióban lévő nem katolikus felekezetű munkavállalókat újabb házasságkötés esetén nem bocsátotta volna el .

O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-COUNTRY
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


30 Az IR az ügyet a Bundesverfassungsgericht ( szövetségi alkotmánybíróság , Németország ) elé terjesztette .

O O B-ORGANISATION O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O


Ez a bíróság 2014 . október 22 ‑ i végzésével a Bundesarbeitsgericht ( szövetségi munkaügyi bíróság ) ítéletét megsemmisítette , és az ügyet új eljárásra visszautalta az utóbbi elé .

O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


31 A Bundesarbeitsgericht ( szövetségi munkaügyi bíróság ) úgy véli , hogy az alapjogvita kimenetele attól függ , hogy JQ IR általi elbocsátása jogszerű‑e az AGG 9 . § ‑ ának ( 2 ) bekezdése szempontjából .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


E bíróság ugyanakkor kifejti , hogy a rendelkezést az uniós joggal összhangban kell értelmezni , következésképpen a jogvita kimenetele a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdése második albekezdésének értelmezésétől függ , amelyet az AGG 9 . § ‑ ának ( 2 ) bekezdése ültet át a nemzeti jogba .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


32 Először is , a kérdést előterjesztő bíróságnak kétségei vannak , hogy az IR a katolikus egyház tulajdonában álló magánjogi tőketársaságként a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdése második albekezdésének hatálya alá tartozik‑e , és ennélfogva jogosult‑e arra , hogy jóhiszemű és ezen egyház szellemiségéhez hű tevékenykedést követeljen meg a munkavállalóitól .

O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E bíróság álláspontja szerint nem kizárt , hogy ellentétes az uniós joggal , hogy az egészségügyi ágazatban tevékenykedő , piaci szabályok szerint működő magánjogi társaság az egyházakra vonatkozó különös szabályozásra hivatkozhat .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


33 Ezzel összefüggésben felveti a kérdést , hogy az egyházak és egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű köz ‑ vagy magánszervezetek önmaguk meghatározhatják‑e kötelező jelleggel , hogy mi minősül a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdése szerinti jóhiszemű és „ a szervezet szellemiségéhez ” hű tevékenykedésnek , és hogy e kérdésben szintén önálló módon – amint arra e szervezeteket a német alkotmányjog felhatalmazza – azonos munkakörökben , kizárólag a munkavállalók felekezete alapján , egyfajta lépcsőzetes lojalitási kötelezettséget írjanak elő .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


34 Másodszor , a kérdést előterjesztő bíróság rámutat , hogy a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdése második albekezdésének Bíróság általi értelmezését követően az ő feladata , hogy a nemzeti jogszabályok összességére tekintettel , valamint a nemzeti jogban elismert értelmezési módszerek alkalmazásával eldöntse , hogy lehetséges‑e , és ha igen , mennyiben az AGG 9 . § ‑ ának ( 2 ) bekezdését a 2000 / 78 irányelv 4 . cikkének ( 2 ) bekezdésével összeegyeztethető módon értelmezni , továbbá hogy abban az esetben , ha e nemzeti jogszabály nem értelmezhető az uniós joggal összhangban , akkor az említett rendelkezés alkalmazását teljes egészében vagy részben mellőzni kell‑e .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


35 E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság egyrészről arra keresi a választ , hogy a valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája ( a továbbiakban : Charta ) 21 . cikkének ( 1 ) bekezdésében kimondott tilalma olyan alanyi jogot biztosít‑e valamely magánszemélynek , amelyre az a nemzeti bíróságok előtt hivatkozhat , és amely a magánszemélyek közötti jogvitákban arra kötelezi e bíróságokat , hogy tekintsenek el az említett tilalommal összeegyeztethetetlen nemzeti rendelkezések alkalmazásától .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Annak tudatában , hogy a Charta csupán 2009 . december 1 ‑ jén lépett hatályba , míg az alapügy tárgyát képező elbocsátásra 2009 márciusában került sor , az említett bíróság hozzáteszi , hogy nem zárható ki , hogy a valláson vagy meggyőződésen alapuló bármely hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó tilalom az uniós jog általános elveként már a Charta hatálybalépését megelőzően is létezett .

O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O B-YEAR B-MONTH O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Márpedig az uniós jog elsőbbsége elvének megfelelően utóbbi elsőbbséget élvez a nemzeti joggal szemben , ideértve az alkotmányjogot is .


36 Harmadszor , a kérdést előterjesztő bíróság azt kérdezi , hogy melyek azok a szempontok , amelyek alapján meg kell határozni , hogy a jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedésre vonatkozó követelmény összeegyeztethető‑e a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdésével .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


37 E körülmények között a Bundesarbeitsgericht ( szövetségi munkaügyi bíróság ) úgy határozott , hogy az eljárást felfüggeszti , és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


„ 1 ) Úgy kell‑e értelmezni a [ 2000 / 78 irányelv ] 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdését , hogy az egyház kötelező jelleggel előírhatja a jelen jogvita alpereséhez hasonló szervezet számára , hogy a vezető beosztású munkavállalókkal szemben a jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedést illetően támasztott elvárás tekintetében különbséget tegyen az egyházhoz tartozó és a valamely másik egyházhoz vagy egyetlen egyházhoz sem tartozó munkavállalók között ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 ) Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén :


a ) El kell‑e tekinteni a jelen jogvitában az [ AAG ] jelen ügyben releváns 9 . § ‑ ának ( 2 ) bekezdéséhez hasonló olyan nemzeti jogi rendelkezés alkalmazásától , amely szerint a munkavállalók felekezeti hovatartozásán alapuló ilyen eltérő bánásmód igazolható az egyház mindenkori önmeghatározásának megfelelően ?

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


b ) Milyen követelmények vonatkoznak a [ 2000 / 78 irányelv ] 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdése alapján a valamely egyház vagy ott említett egyéb szervezet munkavállalóival szemben a jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedést illetően támasztott elvárásra ? ”

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről


Az első kérdésről és a második kérdés második részéről


38 Első kérdésével és második kérdésének második részével – amelyeket együtt célszerű vizsgálni – a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kérdezi , hogy a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdését úgy kell‑e értelmezni , hogy egy magánjogi tőketársasági formában kórházat működtető egyház vagy egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű szervezet kötelező jelleggel dönthet úgy , hogy vezető beosztású alkalmazottaira azok felekezethez tartozásától vagy felekezeten kívüliségétől függően eltérő követelményeket ír elő a jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedés tekintetében , illetve ha ez nincs így , akkor melyek azok a szempontok , amelyek alapján az egyedi esetekben vizsgálható , hogy az ilyen követelmények összhangban vannak‑e ezzel a rendelkezéssel .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


39 A kérdést előterjesztő bíróság által az első kérdésével összefüggésben nyújtott magyarázatokra tekintettel a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdése második albekezdésének hatályát illetően elsőként azt kell megállapítani , hogy az a körülmény , hogy az alkalmazottaival szemben jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedésre vonatkozó követelményt támasztó jogalany magánjogi tőketársaság , kizárhatja‑e , hogy e rendelkezésre hivatkozzon .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


40 E tekintetben meg kell állapítani , hogy a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdésében a személyi hatály meghatározására használt fogalmak , nevezetesen az „ egyházak és egyéb [ … ] köz ‑ vagy magánszervezetek ” kifejezés általános jellegére tekintettel az érintett jogalany jellegével és jogi formájával kapcsolatos megfontolások nem befolyásolhatják azt , hogy alkalmazható‑e ez a rendelkezés az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló helyzetre .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A magánszervezetekre történő hivatkozás külön is kiterjed azokra a szervezetekre , amelyeket – mint az IR‑t is – a magánjog alapján hoztak létre .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


41 Ezzel együtt hozzá kell tenni egyfelől , hogy a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdése kizárólag az egyházakra és egyéb , „ valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű ” köz ‑ vagy magánszervezetekre alkalmazandó .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


42 Másfelől a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdése az ilyen egyházakért vagy szervezetekért „ dolgozó személyekre ” utal , ami azt jelenti , hogy e rendelkezés hatálya – az említett irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdésével összhangban – e személyek szakmai tevékenységére terjed ki .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


43 Másodszor , ami a nemzeti bíróságok által a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdése második albekezdésének alkalmazása kapcsán gyakorolt felülvizsgálat kérdését illeti , emlékeztetni kell arra , hogy a Bíróság ezen irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdése első albekezdésének értelmezésére irányuló ügyben meghozott ítéletében megállapította , hogy ez utóbbi rendelkezést úgy kell értelmezni , hogy amikor valamely egyház vagy egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű szervezet olyan döntés vagy aktus alátámasztása érdekében , mint például a nála betöltendő állásra benyújtott jelentkezés elutasítása , arra hivatkozik , hogy az érintett tevékenység jellege vagy a tevékenységek tervezett gyakorlásának feltételrendszere miatt a vallás az említett egyház vagy szervezet szellemiségére tekintettel lényeges , törvényes és igazolt szakmai követelménynek minősül , adott esetben lehetőséget kell biztosítani arra , hogy ezt az állítást hatékony bírósági felülvizsgálat keretében az arról való meggyőződés érdekében vizsgálják , hogy a szóban a forgó esetben teljesülnek az említett rendelkezésben kimondott feltételek ( 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 59 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


44 Egyébiránt az a körülmény , hogy a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdése az említett irányelv elfogadásának időpontjában hatályos nemzeti jogszabályokra , valamint az ugyanezen időpontban fennálló nemzeti gyakorlatokra utal , nem értelmezhető úgy , mint amely felhatalmazza a tagállamokat arra , hogy az említett rendelkezésben kimondott feltételek tiszteletben tartását kivonják a hatékony bírósági felülvizsgálat alól ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 54 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


45 A Bíróság által a hatékony bírósági felülvizsgálat e követelményének alátámasztására kifejtett megállapítások , amelyek a 2000 / 78 irányelv célján és ezen irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének szövegösszefüggésén , a 9 . és 10 . cikkben foglalt , tagállamoktól megkövetelt , az említett irányelvből fakadó kötelezettségek teljesítésére és az állításuk szerint hátrányos megkülönböztetést elszenvedett személyek védelmére vonatkozó garanciákon , valamint a Charta 47 . cikkében biztosított hatékony bírói jogvédelemhez való jogon alapulnak ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 47 – 49 . pont ) , ugyanúgy érvényesek az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló körülmények között , amikor egy magánszervezet munkavállalója elbocsátását kimondó határozatának alátámasztása érdekében arra hivatkozik , hogy utóbbi nem tartotta tiszteletben az ugyanezen irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdése szerinti jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedés követelményét .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


46 E második albekezdés ugyanis – az említett irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdéséhez képest – tartalmaz egy pontosítást , amely szerint az egyház és egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű köz ‑ vagy magánszervezet által a számára dolgozó személyektől elvárható szakmai követelmények között szerepel az a követelmény is , hogy e személyek jóhiszeműen és a szervezet szellemiségéhez hűen tevékenykedjenek .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Amint az különösen a „ [ f ] eltéve , hogy az irányelv rendelkezéseit máskülönben tiszteletben tartják ” fordulatból kitűnik , a e lehetőséget mindenképpen a 2000 / 78 irányelv más rendelkezéseinek , egyebek mellett az ezen irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdésében foglalt szempontoknak a tiszteletben tartásával kell gyakorolni , és e szempontok fölött adott esetben érvényesülnie kell a hatékony bírósági felülvizsgálatnak , amint arra a jelen ítélet 43 . pontja emlékeztet .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


47 Az IR és a német kormány érvelésével ellentétben az egyház és egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű szervezet által támasztott , jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedésre vonatkozó követelmény jogszerűségének vizsgálatát tehát nem csupán a nemzeti jog szempontjából kell elvégezni , hanem figyelembe kell venni a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének rendelkezéseit , valamint az azokban foglalt szempontokat is , amelyek betartása nem vonható ki a hatékony bírósági felülvizsgálat alól .

O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


48 Az EUMSZ 17 . cikk nem cáfolja e következtetést .


Egyrészt ugyanis e rendelkezés szövege lényegében megegyezik az egyházak és a világnézeti szervezetek jogállásáról szóló , az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 11 . nyilatkozat szövegével .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Márpedig az a körülmény , hogy e nyilatkozatot a 2000 / 78 irányelv ( 24 ) preambulumbekezdése kifejezetten idézi , nyilvánvalóvá teszi , hogy az uniós jogalkotó szükségképpen figyelembe vette az említett nyilatkozatot ezen irányelv , különösen a 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének elfogadása során , mivel e rendelkezés pontosan az említett irányelv elfogadásának időpontjában hatályos nemzeti jogszabályokra és gyakorlatokra utal .


Másrészt kétségtelen , hogy az EUMSZ 17 . cikk az Unió semlegességét fejezi ki a tekintetben , hogy a tagállamok milyen módon szervezik az egyházakkal , a vallási szervezetekkel vagy közösségekkel fennálló kapcsolataikat , azonban e cikknek nem célja , hogy a 2000 / 78 irányelv 4 . cikkének ( 2 ) bekezdésében foglalt feltételek tiszteletben tartását kivonja a hatékony bírósági felülvizsgálat alól ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 56 – 58 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


49 Harmadszor , a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdése alkalmazási feltételeit illetően a jelen ítélet 46 . pontjában kifejtettekre tekintettel hangsúlyozni kell , hogy az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló , a jóhiszemű és a munkáltató szellemiségéhez hű tevékenykedésre vonatkozó követelmény szempontjából megvalósuló eltérő bánásmódnak – amely nem vitatottan kizárólag a munkavállaló felekezeti hovatartozásán alapul – egyebek mellett meg kell felelnie az ezen irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdésében foglalt feltételeknek .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


50 Ezzel összefüggésben a Bíróság már kimondta , hogy e rendelkezésből kifejezetten következik , hogy az érintett tevékenységek „ jellege ” vagy a gyakorlásuk „ feltételrendszere ” miatt a vallás vagy meggyőződés adott esetben a szóban forgó egyház vagy szervezet szellemisége szempontjából az említett rendelkezés szerinti értelemben lényeges , törvényes és igazolt szakmai követelményt képezhet .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ily módon , a valláson vagy meggyőződésen alapuló eltérő bánásmód e rendelkezés szerinti jogszerűsége attól függ , hogy objektíven vizsgálható közvetlen kapcsolat áll‑e fenn a munkáltató által támasztott szakmai követelmény és az érintett tevékenység között .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


E kapcsolat vagy az említett tevékenység jellegéből következhet , például amikor a szóban forgó egyház vagy szervezet szellemiségének meghatározásában való részvétellel vagy az általa hirdetett küldetésben való részvétellel jár , vagy azokból a feltételekből , amelyek között az említett tevékenységet gyakorolni kell , amilyen például az egyház vagy a szervezet hiteles külső képviselete biztosításának szükségessége ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 62 . és 63 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


51 Közelebbről , a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdésében foglalt három feltételt illetően a Bíróság először is megállapította , hogy a „ lényeges ” jelző használata azt jelenti , hogy az érintett egyház vagy szervezet szellemiségének alapját képező valláshoz tartozásnak vagy meggyőződéshez való csatlakozásnak a szóban forgó szakmai tevékenység jelentőségére tekintettel e szellemiség kifejezése vagy ezen egyház vagy szervezet autonómiához való jogának gyakorlása szempontjából szükségesnek kell bizonyulnia , amint azt az EUMSZ 17 . cikk és a Charta 10 . cikke elismeri ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 50 . és 65 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


52 A Bíróság ezt követően megállapította , hogy a „ törvényes ” kifejezés uniós jogalkotó általi használata azt mutatja , hogy ez utóbbi azt kívánta biztosítani , hogy az olyan valláshoz való tartozás vagy meggyőződéshez való csatlakozás , amelyen a szóban forgó egyház vagy szervezet szellemisége alapul , ne szolgáljon az ilyen szellemiségtől vagy az autonómiához való jog ezen egyház vagy szervezet általi gyakorlásától idegen célt ( 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 66 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


53 Végül az „ igazolt ” kifejezés nem csupán azt jelenti , hogy a 2000 / 78 irányelv 4 . cikkének ( 2 ) bekezdésében szereplő feltételek tiszteletben tartását nemzeti bíróság vizsgálhatja , hanem azt is , hogy az e szakmai követelményt támasztó egyház vagy szervezet köteles az adott ügy ténybeli körülményeire tekintettel bizonyítani , hogy a szellemisége vagy autonómiához való joga megsértésének valószínű és komoly veszélye áll fenn , és ezért az ilyen követelmény felállítása szükségesnek tűnik ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 67 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


54 E tekintetben a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdésében előírt követelménynek meg kell felelnie az arányosság elvének , ami azt jelenti , hogy a nemzeti bíróságoknak meg kell vizsgálniuk , hogy az említett követelmény megfelelő‑e és nem haladja‑e meg a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértéket ( 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 68 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


55 A jelen ítélet 49 – 54 . pontjában kifejtett megfontolásokból következik , hogy az egyház és egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű köz ‑ vagy magánszervezet a jóhiszemű és e szellemiséghez hű tevékenykedés követelménye szempontjából csak akkor kezelheti eltérően a vezető beosztású munkavállalóit azok valláshoz tartozása , illetve az egyház vagy egyéb szervezet meggyőződéséhez való csatlakozása alapján , ha az érintett szakmai tevékenységek jellege vagy azok gyakorlásának feltételrendszere szempontjából a vallás vagy meggyőződés az adott szellemiséggel összefüggésben lényeges , törvényes és igazolt szakmai követelménynek minősül .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


56 E tekintetben rá kell mutatni , hogy bár végső soron a tényállás értékelésére kizárólag hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság feladata annak a meghatározása , hogy a jóhiszemű és a szervezet szellemiséghez hű tevékenykedésnek kizárólag az érintett egyház vagy szervezet szellemiségének alapját képező valláshoz vagy meggyőződéshez tartozó vezető beosztású munkavállalók számára történő előírása a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdése szerinti lényeges , törvényes és igazolt szakmai követelménynek minősül‑e , mindazonáltal a Bíróság hatásköre kiterjed arra , hogy az alapügy iratain , valamint az elé terjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeken alapuló olyan iránymutatásokat nyújtson , amelyek lehetővé teszik e bíróság számára az elé terjesztett konkrét jogvitában történő határozathozatalt .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


57 A jelen ügyben az alapügy tárgyát képező követelmény a katolikus egyház szellemisége egy meghatározott elemének , nevezetesen az egyházi házasság szent és felbonthatatlan jellegének tiszteletben tartásával függ össze .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


58 Márpedig a házasságra vonatkozó e nézet elfogadása – a JQ által ellátott , kórházi környezetben való egészségügyi tanácsadás és ellátás nyújtásában , valamint az általa vezetett belgyógyászati osztály működtetésében álló szakmai tevékenységére tekintettel – nem tűnik szükségesnek ahhoz , hogy az IR kifejezhesse szellemiségét .

O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


E követelmény tehát nem tűnik a szakmai tevékenység 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdése szerinti lényeges feltételének , aminek vizsgálata azonban a kérdést előterjesztő bíróság hatáskörébe tartozik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


59 Azt a megállapítást , hogy az érintett szervezet szellemisége ezen elemének elfogadása a jelen ügyben nem minősül lényeges szakmai követelménynek , alátámasztja az IR által a tárgyaláson megerősített , és a főtanácsnok által indítványa 67 . pontjában felidézett körülmény is , hogy a JQ által betöltött munkakörrel azonos , vezetői feladatokat is magukban foglaló orvosi munkaköröket az IR olyan munkavállalói is betöltenek , akik nem katolikusok , ennélfogva a jóhiszemű és az IR szellemiségéhez hű tevékenykedéssel kapcsolatos ugyanezen követelmények nem vonatkoznak rájuk .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


60 Meg kell továbbá állapítani , hogy a Bírósághoz benyújtott iratokra figyelemmel az alapügy tárgyát képező követelmény a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének első albekezdése szerint nem tűnik igazoltnak .


Mindenesetre a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata , hogy az IR bizonyította‑e , hogy az alapügy körülményeire tekintettel a szellemisége vagy autonómiához való joga megsértésének valószínű és komoly veszélye áll fenn ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 67 . pont ) .

O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


61 A fenti megfontolásokból következik , hogy az első kérdésre és a második kérdés második részére azt a választ kell adni , hogy a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdését a következőképpen kell értelmezni :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


– egyrészt egy magánjogi tőketársasági formában kórházat működtető egyház vagy egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű szervezet azon döntésének , hogy vezető beosztású alkalmazottaira azok felekezethez tartozásától vagy felekezeten kívüliségétől függően eltérő követelményeket ír elő a jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedés tekintetében , adott esetben hatékony bírósági felülvizsgálat tárgyát kell képeznie , amelynek során biztosítani kell , hogy az ezen irányelv 4 . cikkének ( 2 ) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek ,

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


– másrészt a vezető beosztású munkavállalók között a jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedésre vonatkozó követelmények tekintetében megvalósuló , felekezeti hovatartozásukon vagy felekezeten kívüliségükön alapuló eltérő bánásmód csak akkor összeegyeztethető az említett irányelvvel , ha az érintett szakmai tevékenységek jellege vagy azok gyakorlásának feltételrendszere szempontjából a vallás vagy meggyőződés az adott szellemiséggel összefüggésben lényeges , törvényes és igazolt , valamint az arányosság elvét tiszteletben tartó szakmai követelménynek minősül , mindezek vizsgálata a nemzeti bíróság hatáskörébe tartozik .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


62 Második kérdésének első részével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ , hogy a nemzeti bíróság az uniós jog értelmében köteles‑e magánszemélyek között folyamatban lévő jogvita keretében mellőzni azon nemzeti rendelkezés alkalmazását , amely nem értelmezhető a 2000 / 78 irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdésével összhangban .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


63 E tekintetben emlékeztetni kell arra , hogy a nemzeti bíróságok feladata , hogy a nemzeti jogszabályok összességének figyelembevételével és az utóbbiak által elismert értelmezési módszerek alkalmazásával eldöntse , hogy az olyan nemzeti rendelkezés , mint az AGG 9 . § ‑ ának ( 2 ) bekezdése , értelmezhető‑e és milyen mértékben a 2000 / 78 irányelv 4 . cikkének ( 2 ) bekezdésével összhangban anélkül , hogy e nemzeti rendelkezést contra legem értelmezné ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 71 . pont , valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


64 A Bíróság egyébiránt kimondta , hogy az összhangban álló értelmezés követelménye a nemzeti bíróságok azon kötelezettségével jár , hogy adott esetben módosítaniuk kell az állandó ítélkezési gyakorlatot , amennyiben az a belső jognak valamely irányelv céljaival összeegyeztethetetlen értelmezésén alapul ( 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 72 . pont , valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


65 Következésképpen valamely nemzeti bíróság nem tekintheti megalapozottan úgy , hogy csupán azon okból kifolyólag nem tudja a kérdéses nemzeti rendelkezést az uniós joggal összhangban értelmezni , hogy e rendelkezést korábban állandó jelleggel e joggal összeegyeztethetetlen módon értelmezték ( 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 73 . pont , valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


66 A jelen esetben tehát a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata , hogy az alapügyben szóban forgó nemzeti rendelkezés alkalmas‑e arra , hogy azt a 2000 / 78 irányelvvel összhangban lehessen értelmezni .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


67 Abban az esetben , ha lehetetlen számára az alapügyben szóban forgó nemzeti rendelkezés ilyen összeegyeztethető módon történő értelmezése , egyrészről emlékeztetni kell arra , hogy a 2000 / 78 irányelv nem maga vezeti be a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód elvét , amely különböző nemzetközi megállapodásokból és a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból ered , hanem annak kizárólagos célja egy közös szabályozási keret ugyanezen területeken történő létrehozása a különböző okokon alapuló hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem céljából , amely okok között szerepel a vallás és a meggyőződés , ahogyan az irányelv címéből és az 1 . cikkéből is kitűnik ( 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 75 . pont , valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
O
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


68 Másrészről az előző pontban foglalt helyzetben a nemzeti bíróság kötelessége – hatáskörének keretében – azon jogokat védeni és teljes érvényesülésüket biztosítani , amelyeket az uniós jog a magánszemélyek számára biztosít , adott esetben eltekintve a nemzeti jog mindazon rendelkezéseinek alkalmazásától , amelyek a valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével ellentétesek ( az életkor szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvére vonatkozóan lásd : 2016 . április 19 ‑ i DI ítélet , C ‑ 441 / 14 , EU : C : 2016 : 278 , 35 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


69 A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését megelőzően ugyanis – amely kimondta , hogy a Charta ugyanolyan jogi kötőerővel bír , mint a Szerződések – ez az elv a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból következett .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


A valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma tehát , amelyet immár a Charta 21 . cikke rögzít , az uniós jog általános elveként kógens jelleggel rendelkezik , és önmagában elegendő ahhoz , hogy a magánszemélyekre olyan jogot ruházzon , amelyre azok a közöttük az uniós jog hatálya alá tartozó területen folyamatban lévő jogvitában hivatkozhatnak ( lásd ebben az értelemben : 2018 . április 17 ‑ i Egenberger ítélet , C ‑ 414 / 16 , EU : C : 2018 : 257 , 76 . pont ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O B-PERSON O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-YEAR
I-YEAR
B-MONTH
B-DAY
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O


70 Következésképpen az alapügyben a kérdést előterjesztő bíróság feladata , hogy amennyiben azt állapítja meg , hogy nem képes a szóban forgó nemzeti rendelkezés uniós joggal összhangban álló értelmezését biztosítani , mellőzze e rendelkezés alkalmazását .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


71 A fenti megfontolásokra tekintettel a második kérdés első részére azt a választ kell adni , hogy abban az esetben , ha a nemzeti bíróság , amely előtt két magánfél közötti jogvita tárgyában indítottak eljárást , nem képes a nemzeti jogot a 2000 / 78 irányelv 4 . cikkének ( 2 ) bekezdésével összhangban értelmezni , köteles hatáskörén belül biztosítani a jogalanyoknak az uniós jog általános elveiből , így az immár a Charta 21 . cikkében rögzített valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvéből eredő jogvédelmét , és garantálni az ebből eredő jogok teljes érvényesülését , adott esetben mellőzve minden azokkal ellentétes nemzeti rendelkezés alkalmazását .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


72 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi , ez a bíróság dönt a költségekről .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek , az említett felek költségeinek kivételével , nem téríthetők meg .


A fenti indokok alapján a Bíróság ( nagytanács ) a következőképpen határozott :


1 ) A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló , 2000 . november 27 ‑ i 2000 / 78 / EK tanácsi irányelv 4 . cikke ( 2 ) bekezdésének második albekezdését a következőképpen kell értelmezni :

O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O B-YEAR I-YEAR B-MONTH B-DAY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


– egyrészt egy magánjogi tőketársasági formában kórházat működtető egyház vagy egyéb , valláson vagy meggyőződésen alapuló szellemiségű szervezet azon döntésének , hogy vezető beosztású alkalmazottaira azok felekezethez tartozásától vagy felekezeten kívüliségétől függően eltérő követelményeket ír elő a jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedés tekintetében , adott esetben hatékony bírósági felülvizsgálat tárgyát kell képeznie , amelynek során biztosítani kell , hogy az ezen irányelv 4 . cikkének ( 2 ) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek ,


– másrészt a vezető beosztású munkavállalók között a jóhiszemű és a szervezet szellemiségéhez hű tevékenykedésre vonatkozó követelmények tekintetében megvalósuló , felekezeti hovatartozásukon vagy felekezeten kívüliségükön alapuló eltérő bánásmód csak akkor összeegyeztethető az említett irányelvvel , ha az érintett szakmai tevékenységek jellege vagy azok gyakorlásának feltételrendszere szempontjából a vallás vagy meggyőződés az adott szellemiséggel összefüggésben lényeges , törvényes és igazolt , valamint az arányosság elvét tiszteletben tartó szakmai követelménynek minősül , mindezek vizsgálata a nemzeti bíróság hatáskörébe tartozik .


2 ) Abban az esetben , ha a nemzeti bíróság , amely előtt két magánfél közötti jogvita tárgyában indítottak eljárást , nem képes a nemzeti jogot a 2000 / 78 irányelv 4 . cikkének ( 2 ) bekezdésével összhangban értelmezni , köteles hatáskörén belül biztosítani a jogalanyoknak az uniós jog általános elveiből , így az immár az Európai Unió Alapjogi Chartája 21 . cikkében rögzített valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvéből eredő jogvédelmét , és garantálni az ebből eredő jogok teljes érvényesülését , adott esetben mellőzve minden azokkal ellentétes nemzeti rendelkezés alkalmazását .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Rechtbank Amsterdam ( Paesi Bassi ) l ’ 8 maggio 2018 – Openbaar Ministerie

O O O O O O O B-ADDRESS O B-ADDRESS I-ADDRESS O O O B-DATE I-DATE I-DATE O B-ORGANISATION I-ORGANISATION

O O O O O O O B-CITY O B-COUNTRY I-COUNTRY O O O B-DAY B-MONTH B-YEAR O O O


Se gli articoli 1 , paragrafo 3 , e 5 , punto 3 , della decisione quadro 2002 / 584 / GAI 1 e gli articoli 1 , lettere a ) e b ) , 3 , paragrafi 3 e 4 , e 25 della decisione quadro 2008 / 909 / GAI 2 debbano essere interpretati nel senso che lo Stato emittente , in qualità di Stato investito della decisione :

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


in un caso in cui lo Stato membro di esecuzione abbia subordinato la consegna di un proprio cittadino ai fini dell ’ esercizio dell ’ azione penale alla garanzia di cui all ’ articolo 5 , punto 3 , della decisione quadro 2002 / 584 / GAI , ai sensi della quale la persona , dopo essere stata giudicata , è rinviata nello Stato membro di esecuzione per scontarvi la pena o la misura di sicurezza privative della libertà eventualmente pronunciate nei suoi confronti nello Stato membro emittente ,

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


è tenuto a rinviare effettivamente l ’ interessato – dopo il passaggio in giudicato della condanna a una pena o misura di sicurezza privative della libertà – solo dopo che sono stati definitivamente conclusi « tutti gli altri procedimenti relativi al reato per il quale la consegna è stata richiesta » – quale un procedimento di confisca .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Se l ’ articolo 25 della decisione quadro 2008 / 909 / GAI debba essere interpretato nel senso che , allorché uno Stato membro ha consegnato un proprio cittadino con la garanzia di cui all ’ articolo 5 , punto 3 , della decisione quadro 2002 / 584 / GAI , in quanto Stato di esecuzione nel riconoscimento e nell ’ esecuzione della sentenza pronunciata avverso detta persona , tale Stato – in deroga all ’ articolo 8 , paragrafo 2 , della decisione quadro 2008 / 909 / GAI – può esaminare se la sanzione privativa della libertà inflitta a detta persona corrisponda alla sanzione che verrebbe inflitta per il reato in parola nello Stato membro di esecuzione e , se necessario , può adeguare la sanzione privativa della libertà di cui trattasi .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 Decisione quadro 2002 / 584 / GAI , del 13 giugno 2002 , relativa al mandato d ’ arresto europeo e alle procedure di consegna tra Stati membri ( GU 2002 , L 190 , pag . 1 ) .2 Decisione quadro 2008 / 909 / GAI , del 27 novembre 2008 , relativa all ’ applicazione del principio del reciproco riconoscimento alle sentenze penali che irrogano pene detentive o misure privative della libertà personale , ai fini della loro esecuzione nell ’ Unione europea ( GU 2008 , L 327 , pag . 27 )

O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O B-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dall ’ Arbeitsgericht Cottbus - Kammern Senftenberg ( Germania ) il 2 maggio 2018 – Reiner Grafer e Jürgen Pohle

O O O O O O O O B-ADDRESS O O B-ADDRESS O B-ADDRESS O O B-DATE I-DATE I-DATE O B-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON

O
O
O
O
O
O
O
O
B-CITY
O
O
B-CITY
O
B-COUNTRY
O
O
B-DAY
B-MONTH
B-YEAR
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
B-FAMILY NAME


Südbrandenburger Nahverkehrs GmbH und OSL Bus GmbH

B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION


Arbeitsgericht Cottbus - Kammern Senftenberg


Ricorrenti : Reiner Grafe , Jürgen Pohle

B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O B-PERSON I-PERSON

B-ROLE
O
O
B-FAMILY NAME
O
O
B-FAMILY NAME


Resistenti : Südbrandenburger Nahverkehrs GmbH , OSL Bus GmbH

O O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION


Se una situazione in cui una società di trasporti trasferisca a un ’ altra l ’ esercizio del servizio di linea con autobus , in forza di una procedura di aggiudicazione di appalto conformemente alla direttiva 92 / 50 / CEE del Consiglio , del 18 giugno 1992 , che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi 1 , configuri un trasferimento di impresa ai sensi dell ’ articolo 1 , paragrafo 1 , della direttiva 77 / 187 / CEE 2 anche nel caso in cui tra le due suddette imprese non ci sia stato alcun significativo trasferimento di fattori produttivi , in particolare di autobus .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Se il fatto di ritenere che , in caso di aggiudicazione di servizi per un periodo determinato e sulla base di una scelta commerciale ragionevole , gli autobus non abbiano più un valore aziendale rilevante , tenuto conto della vetustà degli stessi e degli aumentati requisiti tecnici ( per quanto riguarda i valori delle emissioni inquinanti e i veicoli a pianale ribassato ) , giustifichi che la Corte di giustizia dell ’ Unione europea si discosti dalla propria sentenza del 25 gennaio 2001 , Liikenne ( C - 172 / 99 , EU : C : 2001 : 59 ) nel senso che , in tali circostanze , anche la riassunzione di una parte sostanziale del personale possa determinare l ’ applicabilità della direttiva 77 / 187 / CEE .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 Direttiva 92 / 50 / CEE del Consiglio , del 18 giugno 1992 , che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi ; GU 1992 , L 209 , pag . 1.2 Direttiva 77 / 187 / CEE del Consiglio , del 14 febbraio 1977 , concernente il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati Membri relative al mantenimento dei diritti dei lavoratori in caso di trasferimenti di imprese , di stabilimenti o di parti di stabilimenti ; GU 1977 , L 61 , pag . 26 .

O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O B-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-DAY B-MONTH B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Sentenza del Tribunale ( Nona Sezione ) del 21 giugno 2018 –


« Disegno o modello comunitario – Procedimento di dichiarazione di nullità – Registrazione internazionale che designa l ’ Unione europea – Disegno o modello comunitario registrato che rappresenta un tappetino – Disegno o modello anteriore – Causa di nullità – Assenza di carattere individuale – Utilizzatore informato – Margine di libertà dell ’ autore – Prova della saturazione dello stato dell ’ arte – Insussistenza di un ’ impressione generale diversa – Articolo 6 e articolo 25 , paragrafo 1 , lettera b ) , del regolamento ( CE ) n . 6 / 2002 – Articolo 63 , paragrafo 1 , del regolamento n . 6 / 2002 »

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 . Disegni e modelli comunitari – Cause di nullità – Assenza di carattere individuale – Disegno o modello che non suscita nell ’ utilizzatore informato un ’ impressione generale diversa da quella prodotta dal disegno o modello anteriore – Criteri di valutazione

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


[ Regolamento del Consiglio n . 6 / 2002 , artt . 6 , § 2 , e 25 , § 1 , b ) ]

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . Disegni e modelli comunitari – Cause di nullità – Assenza di carattere individuale – Divulgazione da parte del creatore o del suo avente diritto – Prova della divulgazione

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


[ Regolamento del Consiglio n . 6 / 2002 , artt . 6 , § 1 , b ) , 7 , § 1 , e 65 , § 1 ; Regolamento della Commissione n . 2245 / 2002 , art . 28 , § 1 , b ) , v ) e vi ) ]

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


3 . Disegni e modelli comunitari – Cause di nullità – Assenza di carattere individuale – Utilizzatore informato – Nozione


[ Regolamento del Consiglio n . 6 / 2002 , artt . 6 , § 1 , e 25 , § 1 , b ) ]


4 . Disegni e modelli comunitari – Domanda di registrazione – Presupposti – Indicazione dei prodotti


( Regolamento del Consiglio n . 6 / 2002 , art . 36 , § § 2 e 6 )


5 . Disegni e modelli comunitari – Cause di nullità – Assenza di carattere individuale – Disegno o modello che non suscita nell ’ utilizzatore informato un ’ impressione generale diversa da quella prodotta dal disegno o modello anteriore – Raffigurazione di un tappetino

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


6 . Disegni e modelli comunitari – Disposizioni procedurali – Esame d ’ ufficio dei fatti – Azione di nullità – Esame limitato ai motivi dedotti


( Regolamento del Consiglio n . 6 / 2002 , art . 63 , § 1 )


7 . Disegni e modelli comunitari – Cause di nullità – Assenza di carattere individuale – Disegno o modello che non suscita nell ’ utilizzatore informato un ’ impressione generale diversa da quella prodotta dal disegno o modello anteriore – Criteri di valutazione – Libertà dell ’ autore

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


8 . Disegni e modelli comunitari – Cause di nullità – Assenza di carattere individuale – Disegno o modello che non suscita nell ’ utilizzatore informato un ’ impressione generale diversa da quella prodotta dal disegno o modello anteriore – Affollamento dello stato dell ’ arte – Pertinenza


( Regolamento del Consiglio n . 6 / 2002 , art . 6 , § 1 )


9 . Disegni e modelli comunitari – Cause di nullità – Assenza di carattere individuale – Disegno o modello che non suscita nell ’ utilizzatore informato un ’ impressione generale diversa da quella prodotta dal disegno o modello anteriore – Valutazione globale di tutti gli elementi presentati dal disegno o modello anteriore

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Ricorso proposto contro la decisione della terza commissione di ricorso dell ’ EUIPO del 26 febbraio 2016 ( procedimento R 2618 / 2014 - 3 ) , relativa a un procedimento di dichiarazione di nullità tra la Sissel e il sig . Haverkamp .

O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O B-DATE I-DATE I-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-ORGANISATION O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON O

O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-DAY
B-MONTH
B-YEAR
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
O
B-TITLE
I-TITLE
B-FAMILY NAME
O


La Haverkamp IP GmbH è condannata alle spese .

O B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION O O O O O


Versicherungsanstalt öffentlich Bediensteter BVA

B-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION I-ORGANISATION


[ domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Verwaltungsgerichtshof ( Corte amministrativa , Austria ) ]


« Rinvio pregiudiziale – Politica sociale – Parità di trattamento – Divieto di discriminazioni fondate sull ’ orientamento sessuale – Rapporti omosessuali con minorenni – Sanzioni disciplinari adottate nei confronti di dipendenti pubblici impiegati nelle forze di polizia in seguito a condanna penale – Mantenimento degli effetti della decisione disciplinare »

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


1 . E.B . ( il « ricorrente » ) è nato nel 1942 .

O O B-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON I-PERSON O O O B-DATE O

O
O
O
B-INITIAL NAME
O
O
O
B-ROLE
O
O
O
O
O
O
O


Nel 1974 , quand ’ era dipendente delle forze di polizia austriache , ha subito una condanna penale per tentati atti omosessuali con persone di 14 e 15 anni .

O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Nel 1975 il ricorrente è stato oggetto di una sanzione disciplinare connessa ai medesimi atti , consistente in un anticipato collocamento obbligatorio a riposo dalle forze di polizia con una riduzione del 25% della sua pensione .

O B-DATE O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O B-AMOUNT O O O O

O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


2 . All ’ epoca , il diritto austriaco prevedeva due distinti reati : quello di « corruzione di minorenni » ( atti sessuali con un minore di 14 anni ) ; e il « delitto di fornicazione » ( atti omosessuali con un minore di 18 anni di sesso maschile ) .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Nel 2002 quest ’ ultimo reato è stato considerato ingiustificatamente discriminatorio sulla base dell ’ orientamento sessuale ed è stato abrogato .

O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O B-YEAR O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


3 . Nella controversia principale sostanzialmente il ricorrente lamenta il fatto di percepire ancora una pensione ridotta , nonostante che il reato e la sanzione disciplinare di cui è stato oggetto fossero discriminatorie in base all ’ orientamento sessuale .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


4 . In tale contesto giuridico e fattuale , il Verwaltungsgerichtshof ( Corte amministrativa , Austria ) chiede se la riduzione della pensione del ricorrente sia compatibile con il divieto di discriminazioni fondate sull ’ orientamento sessuale , ai sensi dell ’ articolo 2 della direttiva 2000 / 78 / CE ( 2 ) , anche se l ’ originaria decisione disciplinare divenuta definitiva prima dell ’ entrata in vigore di tale direttiva .

O O O O O O O O O O O O O O O B-ADDRESS O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O

O O O O O O O O O O O O O O O B-COUNTRY O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O


Inoltre , il giudice del rinvio sottopone una serie di questioni su come e a partire da quando la discriminazione andasse ipoteticamente rimossa .

O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O O