цени на вноса и продажните цени на ЕС (таблица 9).
 (118)
 Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
 1)
 среднопретеглените цени по вид на продукта на вноса от египетския производител за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса; и
 2)
 среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза.
 (119)
 Комисията извърши сравнение на цените поотделно за всеки вид на продукта по отношение на сделки на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадането на направените намаления и отстъпки.
 (120)
 Когато съответната продажба от египетския производител за първия независим клиент на пазара на Съюза е била извършена чрез установено в ЕС свързано дружество за продажби, цената на вноса бе определена на база CIF, но ѝ бе направена корекция, за да се вземат предвид ПОАР и печалбата на свързания вносител.
 (121)
 Сравнението по отделни видове на продукта бе възможно поради използването на общ контролен номер на продукта („КНП“), за да се опишат видовете ПМСВ, изнасяни за ЕС от Египет, които също така са били продавани от включените в извадката производители от Съюза.
 (122)
 Изчислението показа среднопретеглен марж на подбиване на цените от вноса на Jushi Egypt на пазара на Съюза в размер на 16 %.
 (123)
 Поради това Комисията временно установи, че цените на египетския внос значително са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
 4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
 4.4.1. Общи бележки
 (124)
 В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
 (125)
 Както е посочено в съображения 17—20, бе използвана извадка за определяне на вредата и неблагоприятното въздействие върху равнището на продажните цени, продадените количества, пазарния дял и печалбите на промишлеността на Съюза.
 (126)
 За целите на определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията направи оценка на макроикономическите показатели въз основа на данните, посочени в отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза, и въз основа на предоставената от жалбоподателя информация. Микроикономическите показатели бяха базирани на данните от отговорите на въпросника на включените в извадката производители.
 (127)
 И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
 (128)
 Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, мащаб на субсидирането и възстановяване от предишно субсидиране или дъмпинг.
 (129)
 Микроикономическите показатели са средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
 4.4.2. Макроикономически показатели
 4.4.2.1. Производствен капацитет и използване на капацитета
 (130)
 През разглеждания период общият производствен капацитет и използването на капацитета в Съюза са се променяли, както следва:
 Таблица 6
 Производствен капацитет и използване на капацитета
 2016 г.
