предвид, че вносът от засегнатите държави се е увеличил с 5 % от 50 370 тона на 52 892 тона, а пазарният му дял — от 27,8 % на 31,4 % за същия период между 2017 г. и разследвания период.
 (452)
 Липсата на причинно-следствена връзка между вредата и намаляването на потреблението през 2018 г. е дори още по-забележима за целия разглеждан период, а не само при сравнение на последните две години. Потреблението в Съюза се е увеличило през разглеждания период, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал през същия период, а пазарните дялове на засегнатите държави непрекъснато са се увеличавали. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от общото увеличение на потреблението поради дъмпинговия внос от засегнатите държави, който неизменно и значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Макар промишлеността на Съюза да е регистрирала загуби само през разследвания период, през другите години от периода 2015—2017 г. вече е бил налице непрекъснат спад на печалбите ѝ, както е посочено в съображение 431.
 (453)
 Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
 5.2.3. Повишаване на разходите за суровините
 (454)
 И двамата оказали съдействие ползватели заявиха, че увеличението на разходите за основната суровина (РСВ), внасяна от КНР, поради налагането на окончателни изравнителни мита върху тези продукти, и увеличението на разходите за енергия са причината за вредата. Средните разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза са се увеличили само с 3 % през разглеждания период, докато цените на вноса от засегнатите държави са намалели с близо 14 % и са подбивали цените на Съюза с 32,3 %. Следователно понесената вреда не може да се дължи на увеличението на разходите, а на натиска, упражняван от дъмпинговия внос, който е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи цените си с оглед на увеличените разходи.
 (455)
 Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
 5.2.4. Липса на гъвкавост от страна на промишлеността на Съюза
 (456)
 Ползвателите заявиха, че промишлеността на Съюза страда от липса на гъвкавост и би осигурявала значителни количества само при дългосрочни ангажименти, които обаче носят значителни финансови рискове за ползвателите (от сектора за производство на вятърна енергия), които вместо това избират други доставчици. При разследването обаче беше установено, че секторът за производство на вятърна енергия следва политика за диверсифициране на доставките си и винаги включва в своята верига на доставки производители на ТСВ от Съюза. При разследването се доказа също така, че е възможно производител на вятърна енергия да има стратегия за използване на множество източници само с производителите на ТСВ от Съюза. Това показва, че съществуват производители на ТСВ от Съюза, които предоставят качествен продукт на сектора за производство на вятърна енергия при определените от него условия, както е посочено в съображение 471.
 (457)
 Поради това тези аргументи бяха отхвърлени.
 5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
 (458)
 Налице е ясно съвпадение във времето между значителното увеличение на вноса от засегнатите държави и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
 (459)
 Комисията проучи и други фактори за вредата и не установи да са налице такива, които да са допринесли за