и пламъчно-йонизационен детектор.
 3.1. Газов хроматограф
 Газовият хроматограф се състои от следните елементи.
 3.1.1. Система за инжектиране
 Използва се инжекционна система с капилярни колонки, като в този случай системата за инжектиране следва да е специално проектирана за използване с такива колонки. Тя може да е с колонен инжектор от тип със или без разделяне на пробата.
 3.1.2. Пещ
 Пещта трябва да е в състояние да нагрява капилярната колонка до температура от поне 260 °С и да поддържа желаната температура с точност до 0,1°С. Последното изискване е особено важно, когато се използва епруветка от кварц.
 Използването на програмирано температурно нагряване се препоръчва във всички случаи и в частност за мастни киселини с по-малко от 16 въглеродни атома.
 3.1.3. Капилярна колона
 3.1.3.1. Тръба, изготвена от материал, инертен към веществата, които ще се анализират (обикновено от стъкло или кварц). Вътрешният диаметър трябва да е между 0,20 и 0,32 mm. Вътрешната повърхност следва да се обработи по подходящ начин (напр. подготовка на повърхността, инактивация), преди да се запълни с покритието от неподвижната фаза. Дължина 60 m е достатъчна за мастни киселини и цис- и транс- изомери на мастните киселини.
 3.1.3.2. Подходящи са колонки с неподвижна фаза полярен полисилоксан (цианопропилсиликон) омрежен (напречно свързан).
 Бележка 2:
 Съществува риск полярните полисилоксани да създадат трудности при разпознаването и разделянето на линоленовата киселина и киселините с С20.
 Покритието трябва да е тънко, т.е. 0,1 до 0,2 μm.
 3.1.3.3. Сглобяване и кондициониране на колонката
 Спазват се нормалните мерки за безопасност при сглобяване на капилярните колонки, т.е. подреждането на колонката в пещта (носител), избор и сглобяване на свръзките (плътност за недопускане на изтичане), поставяне на краищата на колонката в инжектора и детектора (намаляване на мъртвите обеми). Поставя се колонката под поток от газ носител (напр. 0,3 bar (30 kPa) за колонка с дължина 25 m и вътрешен диаметър 0,3 mm).
 Колонката се кондиционира чрез програмиране на пещта за повишаване на температурата в сравнение с околната с 3 °С/min до температура с 10 °С по-ниска от границата за разграждане на неподвижната фаза. Поддържа се температурата на пещта в продължение на един час до стабилизиране на базисната линия. Понижава се до 180 °C за работа при изотермални условия.
 Бележка 3:
 Предварително кондиционирани по подходящ начин колонки се предлагат в търговската мрежа.
 3.1.4. Пламъчно-йонизационен детектор и усилвателен преобразувател.
 3.2. Спринцовка
 Спринцовката трябва да има максимална вместимост 10 μl и да е градуирана на деления от 0,1 μl.
 3.3. Система за събиране на данни
 Система за събиране на данни, свързана онлайн с детекторите и използвана със софтуерна програма, подходяща за интегриране на пиковете и нормализиране.
 4. ПРОЦЕДУРА
 Дейностите, описани в точки 4.1.—4.3, се отнасят до използването на пламъчно-йонизационен детектор.
 4.1. Условия на изпитване
 4.1.1. Избор на оптимални условия на работа за капилярни колони
 Предвид ефикасността и пропускливостта на капилярните колонки разделянето на различните съставки и времетраенето на анализа в голяма степен зависят от скоростта на потока на газа носител в колонката. Следователно ще е необходимо да се оптимизират условията на работа чрез коригиране на този параметър (или просто — към намаляване на налягането на колонката)