Източник: Евростат
 (220)
 По време на разглеждания период вносът от държави, различни от Турция, е намалял с 38 %; пазарният им дял е намалял от 21—22 % на 12,5—13,5 %.
 (221)
 След разгласяването на предварителните заключения ПТ посочи, че в регламента за временните мерки не е взета предвид (ниската) цена на вноса от някои трети държави и че не е възможно цените на вноса от Турция да са причинили вреда на производителите от Съюза. ПТ основа това заключение на факта, че първо, с оглед на данните, представени в таблица 14 от регламента за временните мерки, само от 2018 г. до разследвания период общите цени на вноса са се понижили повече от цените на вноса от Турция, и второ, че е налице силна променливост на цените на ГВППС. ПТ заяви, че общият обем на вноса от всички трети държави с изключение на Турция е почти два пъти по-голям от обема на вноса от Турция. Тъй като цените на вноса от трети държави са били по-ниски от цените на вноса от Турция, ПТ заяви, че техният ефект не може да бъде пренебрегнат. В това отношение ÇİB заяви, че бързият спад в цените на вноса от Индия съвпада с намаляването на рентабилността на производителите от Съюза.
 (222)
 Комисията анализира обемите, стойностите и тенденциите на вноса от други трети държави, но установи, че тяхното въздействие не е отслабило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Турция и съществената вреда, понесена от производителите от Съюза. Що се отнася до сравнението на цените, направено от ПТ между цените на вноса от Турция и цените на вноса от други източници, Комисията отбелязва, че последните са занижени, тъй като ПТ не е отчело факта, че данните на Евростат за цените не включват платените антидъмпингови и изравнителни мита. Що се отнася до вноса от Индия, както е посочено в съображение 144 от регламента за временните мерки, точният продуктов асортимент на този внос (и, следователно, дали с него действително са били подбити цените на промишлеността на Съюза) не може да бъде установен само въз основа на средните цени на Евростат. Нито една от страните не представи доказателства по видове продукти, които да показват значително подбиване на цените от вноса от Индия. По-важното е, че нито една страна не оспори, че обемът на вноса от Индия възлиза на една четвърт от този на вноса от Турция и следователно чрез него не е било възможно да бъде отслабена причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената в настоящия случай вреда. След разгласяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че не е запознат с информация, според която вносът от Индия е бил продаван на дъмпингови цени в Съюза или е причинил вреда на производителите от Съюза. Следователно, като се има предвид сравнително скромният пазарен дял на вноса от Индия, чрез този внос не е можело да бъде упражнен натиск върху производителите от Съюза в същата степен както чрез дъмпинговия внос от Турция.
 (223)
 След окончателното разгласяване ÇİB оспори анализа и заключенията, направени по този раздел, а ПТ заяви, че Комисията „е избрала да не разглежда въздействието“