за изчисляване на свободния капацитет в Русия.
 (186)
 Трето, противно на твърденията на дружествата, при изчисляването Комисията е използвала собствените данни на дружествата и официалните статистически данни за капацитета в Русия, представени от правителството на Русия (а не предоставената от заявителя информация). Освен това Комисията не може да приеме, че различните методологии биха могли да доведат до такива различни резултати като тези, наблюдавани за предоставените от дружествата данни за производствения капацитет. По тази причина Комисията отхвърля твърдението, че е подбирала и избирала данните, с които разполага. При кръстосаната проверка с официални статистически данни, предоставената от дружествата информация не можеше да бъде потвърдена и поради това беше отхвърлена.
 (187)
 Четвърто, Комисията изрази несъгласие, че най-подходящата информация в този случай е била информацията, предоставена от дружествата. Кръстосана проверка с официалните данни показа, че данните, предоставени за производствения капацитет, не са правилни и поради това тази информация беше счетена за ненадеждна и не беше използвана в констатациите на Комисията. Комисията реши да използва информацията, предоставена от заявителя, която е била съответствие с официалните статистически данни на Русия. Във връзка с основния регламент и цитираната от дружествата концепция на СТО тази информация беше счетена за „най-подходяща“ в настоящия случай. Поради това твърдението на дружествата беше отхвърлено.
 (188)
 Във всеки случай Комисията припомни, че оценката на свободния капацитет е само един от няколко други елемента и показатели, върху които от правна гледна точка се изисква да основава констатациите си относно повторното възникване на вредата при прегледите с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
 (189)
 Въз основа на гореизложеното Комисията заключи, че руските производители износители разполагат със значителен свободен капацитет, който биха могли да използват за производството на феросилиций за износ за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
 3.3.2.2. Достъпност на други пазари
 (190)
 Както е описано в съображение 168, неотдавнашното развитие на японския пазар показва, че вносът от Малайзия постепенно ще поеме пазарния дял на останалия внос. Япония също така е първият руски пазар за износ на феросилиций. През разследвания период в рамките на прегледа японският пазар е представлявал 30 % от общия руски износ на феросилиций (или 127 000 тона). Ако настоящите мерки бъдат отменени, е вероятно руските производители износители да пренасочат поне част от този износ към Съюза на дъмпингови цени.
 3.3.2.3. Привлекателност на пазара на Съюза
 (191)
 Поради липсата на съдействие, за да се сравнят руските експортни цени за Съюза с руските експортни цени за други експортни пазари, бяха използвани GTA и руски митнически статистически данни за външната търговия, където изглежда, че и двата източника водят до почти един и същ резултат. Въз основа на това средната продажна руска експортна цена за Съюза е била 1 149 евро на тон (или 8,1 %) по-висока от общата средна руска продажна експортна цена през разследвания период в рамките на прегледа. Само в две от общо 36 държави руските производители износители са продавали на цени, които средно са били по-високи от тези в Съюза. Тези продажби представляваха по-малко от 1 % от общия обем на износа.