доказва надлежно както с качествени, така и с количествени данни.
 По-подробни насоки за прилагането на изискванията на настоящия раздел са на разположение в научното становище на ЕОБХ „Насоки за подбор на обекти за сравнение за целите на оценката на риска на генетично модифицирани растения и производни храни и фуражи“ (2).
 1.3.2. Модел на експеримента и статистически анализ на данните от полевите опити за сравнителен анализ
 1.3.2.1. Описание на протоколите за модела на експеримента
 а) принципи на модела на експеримента
 Полевите опити, използвани за производството на материал за сравнителен анализ, се извършват с цел да се определи дали генетично модифицираното растение и/или генетично модифицираните храни и фуражи са различни от своето конвенционално съответствие и/или сходни с референтни сортове без генетични модификации с история на безопасна употреба.
 Сравнителният анализ за всяка крайна точка включва следните два подхода:
 i)
 изследване за различие — да се провери дали генетично модифицираното растение е различно от своето конвенционално съответствие и по тази причина може да се счита, че в зависимост от вида на определената разлика, сериозността и вида на излагане —представлява опасност;
 ii)
 изследване за сходство — да се провери дали генетично модифицираното растение е сходно или не на референтни сортове без генетични модификации, с изключение на въведените признаци.
 При изследването за различие нулевата хипотеза е, че няма разлика между ГМО и неговото конвенционално съответствие, спрямо алтернативната хипотеза, че разлика съществува.
 Когато за оценката на риска се използват допълнителни обекти за сравнение, се провежда изследване за различие между генетично модифицираното растение и всеки от допълнителните обекти за сравнение, като се спазват изискванията на раздел 1.3.2.2 за изследването за различие между генетично модифицираното растение и неговото конвенционално съответствие.
 При изследването за сходство нулевата хипотеза е, че разликата между ГМО и набора от референтни сортове е поне толкова голяма, колкото посочения минимален размер (вж. раздел 1.3.2.2), спрямо алтернативната хипотеза, че между ГМО и набора от референтни сортове няма разлика или има по-малка разлика от посочения минимум.
 Нулевата хипотеза трябва да бъде отхвърлена, за да се заключи, че ГМО за разглежданата крайна точка и наборът от референтни сортове са категорично еквивалентни. Критериите за сходство, използвани при изследването за сходство, представят по подходящ начин диапазона на естествената изменчивост, която се очаква за референтните сортове с история на безопасна употреба.
 б) специални протоколи за модел на експеримент
 Естествената изменчивост може да бъде породена от различни източници: изменчивост в рамките на сорта, дължаща се на екологични фактори, и изменчивост между сортовете, дължаща се на комбинация от генетични и екологични фактори. От съществена важност за определянето и оценяването на разликите, които се дължат единствено на генотипове, е да се контролират вариациите в заобикалящата среда. Следователно референтните сортове без генетични модификации се включват в модела на експеримента при полевите опити и са достатъчно на брой, за да се гарантира подходящ приблизителен брой на вариациите, необходими за определяне на границите на сходство. Всички материали за изследване, които включват генетично модифицирани растения, конвенционално съответствие, референтни сортове и, по целесъобразност, допълнителни обекти за сравняване, се рандомизират по опитни парцели в рамките на еднo поле на всяко място,