схема [MEIS]“ (8). Поради това твърдението бе отхвърлено.
 (89)
 Съществува обаче разлика в размера на ползата, предоставяна от двете схеми. Ставката на митническия кредит, предлагана в рамките на MEIS, понастоящем възлиза на 2 % от стойността FOB на износа (тя е била 5 % за FPS по време на РП).
 (90)
 Двамата индийски производители заявиха преди и след оповестяване на окончателните заключения, че тази по-ниска стойност следва да бъде параметърът за количествено определяне на размера на ползата, която трябва да бъде обект на изравнителни мерки, ако има такава. ECL се позова на документа на Комисията „Насоки за изчисление на размера на субсидията при разследвания във връзка с налагането на изравнителни мита“ (9) и на пример 1, при който преизчислената полза, приложима към последната част от РП, следва да се прилага „ако промяната е с постоянен характер“. Това твърдение също бе изказано от ПИ след оповестяване на окончателните заключения.
 (91)
 Комисията отхвърли това твърдение по посочената по-долу причина. В съответствие с член 5 от основния регламент „размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява чрез ползата за получателя, ако се установи, че такава съществува през разследвания за субсидиране период“. По време на РП ползата, предоставена на производителите износители, е била митнически кредит, възлизащ на 5 % от стойността FOB на износа на разглеждания продукт.
 (92)
 В съответствие с член 11 от основния регламент „информацията, която се отнася за период след разследвания период, обичайно не се взема предвид“. Това означава, че промените, настъпили след РП, могат да бъдат взети предвид само при изключителни обстоятелства, а именно когато пренебрегването им би било „явно неподходящо“ (10). Този праг е бил достигнат, например когато десетте нови държави членки са се присъединили към Европейския съюз през 2004 г., с което за Комисията е възникнало задължение да проучи дали информацията, получена по време на разследването, продължава да е представителна за разширения ЕС (11).
 (93)
 В настоящия случай обаче този праг не е достигнат. Базовата схема за субсидиране остава в сила след РП и износителите са се възползвали от ставка в размер на 5 % по време на РП. Предположението, че намалената ставка от 2 % след РП е с постоянен характер, не може да бъде потвърдено, тъй като правителството е оправомощено да променя ставката по схемата по всяко време (12). Тези промени не са само с хипотетичен характер, както показва практиката в рамките на предишния режим. Предишната схема FPS е била въведена със закон през 2009 г. и правителството е променило ставката от 2 % на 5 %, като тази промяна е влязла в сила от 31 декември 2012 г. (13). Предвид всички тези фактори Комисията стигна до заключението, че прилагането на изравнителни мерки по отношение на сума в размер на 5 % за FPS по време на РП не е явно неподходящо. Ако бъде доказано, че настоящата ставка от 2 % съществува за продължителен срок от време, износителите ще имат право да поискат междинно преразглеждане, доказващо трайната промяна на обстоятелствата по отношение на тази схема за субсидиране.
 е)
 Изчисляване на размера на субсидията
 (94)
 Размерът на