производители в Саудитска Арабия и САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка и навло (CIF), със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
 (166)
 Сравнението на цените бе извършено поотделно за всеки вид на продукта по отношение на сделки на едно и също равнище на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадането на направените намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от теоретичния оборот на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. От него е видно, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на [10,7—13,0] % за вноса от Кралство Саудитска Арабия, докато на среднопретеглена база от всички сделки на двете засегнати американски дружества е нямало подбиване от вноса от САЩ.
 (167)
 Сравнението на продажните цени, извършено поотделно за всеки вид на продукта за сделките на едно и също равнище на търговия, показа, че по време на разследвания период вносът от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза средно с [7,6—9,3] %.
 (168)
 Като се има предвид, че разглежданият продукт е стока, а конкуренцията се ръководи до голяма степен единствено от цената, както и че цените са напълно прозрачни (т.е. известни на пазара), подобни маржове се считат за значителни. Дори при малка ценова разлика купувачът би сменил доставчиците си. Това беше потвърдено и от отговорите на ползвателите. Освен това, както е показано в таблици 3 и 7, цената на вноса от двете засегнати държави е била по-ниска от производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
 4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
 4.5.1. Общи бележки
 (169)
 В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
 (170)
 Както бе посочено в съображение 58, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвано изготвяне на извадка.
 (171)
 За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от жалбоподателя. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на данните в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
 (172)
 Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
 (173)
 Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, материални запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
 4.5.2. Макроикономически показатели
 4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
 (174)
 През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
 Таблица 4
