надзор от правителството и съответните департаменти и агенции на правителството, приемат публичен надзор и са отговорни пред собствениците на капитала.
 (145)
 Освен това ПКНР има и необходимата власт да контактува с финансовите институции, дори когато те не са държавна собственост, тъй като всички те попадат в юрисдикцията на китайския регулаторен орган за банковия сектор. Например съгласно членове 33 и 36 от Закона за банковия надзор (15) Китайската регулаторна комисия за банковия сектор (КРКБС) има власт да поиска от всички финансови институции със седалище в КНР да представят информация, например финансови отчети, статистически доклади и данни относно стопанската дейност и управлението. КРКБС може също така да нареди на финансовите институции да разгласят информация на обществеността. В това отношение Комисията не можа да разбере защо ПКНР не е могло да поиска от тези финансови институции да отговорят на специалния въпросник, изготвен от Комисията за целите на настоящото разследване. От ПКНР не беше поискано да събира, преглежда или създава исканата информация. От ПКНР беше поискано единствено да окаже съдействие на Комисията при получаването на необходимата информация от финансовите институции.
 (146)
 Освен това, въпреки че предоставиха някои общи пояснения за начина на работа на своите системи за одобрение на заемите и управление на риска, нито една от оказалите съдействие държавни банки не предостави конкретна информация за заемите, отпуснати на включените в извадката производители износители, с довода, че нормативно установените изисквания и клаузите по договорите ги задължават да спазват поверителността на информацията за включените в извадката производители износители.
 (147)
 Поради това Комисията не счита, че е наложила несъобразно голяма тежест на ПКНР. От самото начало Комисията ограничи разследването до финансовите институции, които са отпускали заеми на включените в извадката производители износители. Според Комисията въпросникът съдържа достатъчно указания относно подаването на исканата информация и подготвянето на неповерителните версии на отговорите. ПКНР също така не посочи конкретно кои указания във въпросника са били предполагаемо неясни. За по-голяма яснота Комисията единствено поиска от ПКНР съдействие за получаването на необходимата информация от финансовите институции, но въпреки това те не оказаха съдействие. Поради това Комисията счита, че исканията към ПКНР са били разумни, а указанията — достатъчни.
 (148)
 Освен това Комисията поиска от оказалите съдействие банки да се свържат с включените в извадката производители износители за разрешение за достъп до информация за дружествата, с която банките разполагат. Въпреки изричното искане на Комисията обаче, нито ПКНР, нито която и да е от оказалите съдействие банки направи това.
 (149)
 Комисията също така поиска от включените в извадката производители износители да предоставят достъп до информация за конкретните дружества, която се съхранява във всички банки — държавни и частни, от които са получавали заеми. Въпреки че включените в извадката производители износители дадоха съгласието си да осигурят достъп до свързаните с тях банкови данни, банките отказаха да предоставят исканата подробна информация, съгласно която тази информация е поверителна и не може да бъде оповестявана.
 (150)
 Комисията получи информация за корпоративната структура и структурата на собствеността само от четирите държавни банки, посочени в съображение 52, но не и горепосочената информация относно заемите, отпускани на включените в извадката