е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно съществува причинно-следствена връзка между целия дъмпингов внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Освен това Комисията заключи, че дори и констатациите за подбиването на цените по отношение на разглеждания внос да могат да бъдат поставени под съмнение, индийският внос е причинил значително понижаване на цените и съответно първоначалните констатации за вредата/причинно-следствената връзка се потвърждават.
 3.5. Марж на вредата
 (53)
 В точка 194 от решението по дело T-301/16 Общият съд е постановил, че не може да се изключи възможността, ако Комисията е изчислила подбиването на цената правилно, да е било установено ниво на маржа на вредата за промишлеността на Съюза, по-ниско от това на дъмпинговия марж.
 (54)
 Първо, Комисията отбелязва, че правилата за определяне на маржа на вредата, приложими по времето, когато е приключило водещото до мерките разследване, са изменени с Регламент (ЕС) 2016/1036. Новите правила изискват само при изключителни обстоятелства да се изчислява марж на вредата.
 (55)
 Второ, Комисията припомни, че анализът на подбиването на цените и определянето на маржа на вредата преследват различни цели. Анализът на подбиването на цените има за цел да се определи дали разглежданият внос оказва въздействие върху цените на промишлеността на Съюза. Констатациите относно подбиването на цените са един от елементите, които Комисията взема предвид при анализа на вредата и причинно-следствената връзка. И обратно, целта на установяването на марж на вредата е да се проучи дали мито, по-ниско от установеното ниво на дъмпинговия марж, би било достатъчно, за да се отстрани вредата. За разлика от определянето на вредата и подробните задължения в член 3 от основния антидъмпингов регламент, законодателят не е определил цялостен набор от правила относно това как Комисията следва да оценява подобно равнище на митото. По това време, съгласно член 9 от действащия тогава антидъмпингов регламент „[р]азмерът на антидъмпинговото мито не може да надхвърля установения дъмпингов марж, но следва да бъде по-малък от маржа, когато това по-ниско мито би било достатъчно, за да се отстрани вредата за промишлеността на Съюза“. В разглеждания случай Комисията е изчислила цена, която е достатъчна, за да покрие производствените разходи на промишлеността на Съюза, увеличена с печалба в разумен размер (т.нар „невредоносна цена“). Тази цена беше сравнена с цената на вноса. Тази разлика в цената беше изразена като процент от цената CIF на вносния продукт, така че този процент или марж впоследствие да може да бъде сравнен с размера на установения дъмпинг (също изразен въз основа на цени CIF). В действителност, независимо дали се основава на маржа на вредата, или на дъмпинговия марж, митото винаги ще се прилага за цената CIF на вносния продукт, когато такива продукти се оформят на митница в Съюза.
 (56)
 Освен това методологията и данните, използвани в контекста на подбиването на цените, са различни от тези при изчисляването на занижаването на цените. Маржът на подбиване на цените се изчислява за всеки вид на продукта (контролен номер на продукта — КНП) като разликата между действителните цени на вноса на производителя износител и действителните цени на производителите от Съюза, изразени като процент от цената