описана в съображения 188 и 189. Под натиска на значителните обеми на вноса от засегнатите държави промишлеността на Съюза е трябвало да намали продажните цени значително под производствените разходи, като по този начин е регистрирала значителни загуби по време на разследвания период — между 10,8 % и 13,2 %.
 (198)
 Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Тенденцията при нетния паричен поток се е променяла като цяло в съответствие с тенденцията при рентабилността. До 2018 г. включените в извадката производители от Съюза са генерирали положителен паричен поток, докато от 2019 г. насам те отчитат нарастващо отрицателно салдо на паричните средства. Като цяло паричният поток е намалял със 127 % по време на разглеждания период. Това сериозно застрашава способността на промишлеността на Съюза да финансира дейностите си.
 (199)
 Инвестициите по време на разглеждания период също са намалели с 67 %. Почти всички инвестиции са направени, за да заменят остарели дълготрайни активи. Инвестициите, насочени към увеличаване на капацитета или повишаване на ефективността, са били незначителни, като те отразяват влошаващите се пазарни перспективи с оглед на намаляващите пазарен дял и рентабилност.
 (200)
 Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя се е увеличила слабо през 2018 г. и след това рязко е спаднала до отрицателни стойност през останалата част от разглеждания период, което отразява тенденцията по отношение на рентабилността.
 (201)
 Тримата включени в извадката производители от Съюза са част от големи групи от дружества, така че тяхната способност да привличат капитал е по-добра от тази на самостоятелни дружества в подобно финансово положение. Тъй като обаче тяхното финансово положение се е влошило значително, способността им да привличат капитал в бъдеще очевидно е застрашена.
 4.5.4. Заключение относно вредата
 (202)
 През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил с 38 %. Като се има предвид сравнително стабилното потребление на Съюза, вносът от засегнатите държави е увеличил пазарния им дял от 31,6 % през 2017 г. на 44,1 % през разследвания период. Това увеличение на пазарния дял е било в ущърб на промишлеността на Съюза, която е загубила 10,7 процентни пункта от пазарния си дял на свободния пазар.
 (203)
 Увеличението на пазарния дял на засегнатите държави на пазара на Съюза е било възможно посредством значителен ценови натиск, тъй като през разследвания период вносът от засегнатите държави е бил средно с [12—15] % по-нисък от разходите на промишлеността на Съюза. Поради това по време на разглеждания период цената на вноса от засегнатите държави е намаляла с 35 %. За да поддържа приемлив пазарен дял и производствени обеми на икономически равнища, промишлеността на Съюза е нямала друг избор освен да намали и цените. Въпреки че производствените разходи са намалели също и поради понижаването на цената на етилена, упражняваният от вноса ценови натиск е бил от такъв мащаб, че е принудил промишлеността на Съюза да намали цените под производствените разходи, като по този начин тя е регистрирала значителни загуби до края на разследвания период.
 (204)
 Поради тази ситуация на пазара всички основни макроикономически