до 45 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 5 процентни пункта през същия период. Това увеличение е съвпаднало със загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза в размер на 8 процентни пункта.
 (112)
 Същевременно цените на руския внос са оказвали натиск на пазара на Съюза и цените на него са спаднали с от 2 до 8 % през разглеждания период; те са подбивали продажните цени на работещата на загуба промишленост на Съюза средно с между 3 и 7 %, което е довело до продажби на занижени цени с марж от около 12 %. Въпреки че само по себе си е значително, подбиването на цените трябва да се разглежда в светлината на факта, че по време на разследвания период цените на промишлеността на Съюза са на ниво под тяхната себестойност. Промишлеността на Съюза е била принудена да свали цените си през разглеждания период, за да не изгуби още от пазарния си дял.
 (113)
 Независимо от това руският внос в голяма степен е завзел пазарните дялове на бразилския и китайския внос след налагането на мерки срещу тези държави, а промишлеността на Съюза не е могла да се възстанови напълно от предишните дъмпингови практики от тези държави. Това е станало причина от 2011 г. до разследвания период промишлеността на Съюза да понася загуби, с изключение на 2013 г., когато е постигната слаба положителна печалба, която обаче е под целевата печалба от 5 % (вж. съображения 176 и 177).
 (114)
 Производителят износител изказа твърдението, че увеличението на вноса от Русия се дължи на налагането на мерки срещу Китай, Бразилия и Армения, тъй като тези мерки са улеснили достъпа до пазара на Съюза за други трети държави, сред които и Русия.
 (115)
 Разследването показа, че руският износ действително до голяма степен е заместил пазарните дялове на китайския и бразилския внос в Съюза. Руският внос обаче е реализиран на дъмпингови цени, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза, и е съвпаднал с влошаването на положението на промишлеността на Съюза. Въз основа на това може да се направи категорична причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и руския внос, като това доколко руският внос се е увеличил единствено благодарение на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса от други трети държави, не е от значение. Поради това на настоящия етап това твърдение беше отхвърлено. При всички положения дори налагането на антидъмпингови мерки върху вноса от Китай, Бразилия и Армения да е имало някакво отражение върху положението на промишлеността на Съюза, това би било само косвена причина, която не може да бъде разглеждана като числяща се към категорията „други фактори“ по смисъла на член 3, параграф 7 от основния регламент. Разследването показа, че вредата се причинява именно от дъмпинговия внос от Русия. Това тълкувание е в съответствие с решение C-638/11 P на Съда на Европейския съюз от 14 ноември 2013 г. по дело Съвет на Европейския съюз срещу Gul Ahmed Textile Mills Ltd.
 (116)
 Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че положението на вреда, в