се използва за количествен анализ на метилови естери на мастни киселини. Метиловите естери на мастни киселини се подготвят в съответствие с част A. След това те се инжектират в инжектора и се изпаряват в него. Разделянето на метиловите естери на мастни киселини се извършва в аналитични колони със специфична полярност и дължина. Пламъчно-йонизационен детектор (FID) се използва за откриване на метилови естери на мастни киселини. Условията на анализ са представени в част Б.
 Може да се използва водород или хелий като газ носител (подвижна фаза) в газовата хроматография на метиловите естери на мастни киселини с пламъчно-йонизационен детектор. Водородът ускорява разделянето и дава по-резки пикове. Неподвижната фаза е микроскопичен слой на тънко течно покритие върху инертна твърда повърхност от кварц.
 При преминаването си през капилярната колонка анализираните изпарени съединения взаимодействат с неподвижната фаза, която покрива вътрешната повърхност на колоната. Поради това различно взаимодействие на различни съединения, те елуират по различно време, което се нарича време на задържане на съединението за даден набор от параметри на анализа. Сравнението на времената на задържане се използва за идентификация на отделните съединения.
 ЧАСТ A
 ПРИГОТВЯНЕ НА МЕТИЛОВИТЕ ЕСТЕРИ НА МАСТНИТЕ КИСЕЛИНИ ОТ МАСЛИНОВО МАСЛО И МАСЛИНОВО МАСЛО ОТ ОСТАТЪЧЕН МАТЕРИАЛ
 1. ОБХВАТ
 В настоящата част се определя приготвянето на метиловите естери на мастните киселини. Тя включва методи за приготвянето на метилови естери на мастните киселини от маслиново масло и маслиново масло от остатъчен материал.
 2. ПРИЛОЖНО ПОЛЕ
 Приготвянето на метилови естери на мастни киселини от маслинови масла и маслинови масла от остатъчен материал се извършва чрез транс-естерификация с метанолов разтвор на калиев хидроксид при стайна температура. Необходимостта от пречистване на пробата преди транс-естерификацията зависи от съдържанието на свободни мастни киселини в пробата и аналитичния параметър, който следва да бъде определен, той може да се избира в съответствие със следната таблица:
 Категория масло
 Метод
 Необработено маслиново масло с киселинност ≤ 2,0 %
 1.
 Мастни киселини
 2.
 Транс-мастни киселини
 3.
 ΔECN 42 (след пречистване със силикагел чрез ТФЕ)
 Рафинирано маслиново масло
 Маслиново масло, съставено от рафинирано масло и необработени маслинови масла
 Рафинирано маслиново масло от остатъчен материал
 Маслиново масло от остатъчен материал
 Необработено маслиново масло с киселинност > 2,0 %
 Сурово маслиново масло от остатъчен материал
 1.
 Мастни киселини (след пречистване със силикагел чрез ТФЕ)
 2.
 Транс-мастни киселини (след пречистване със силикагел чрез ТФЕ)
 3.
 ΔECN42 (след пречистване със силикагел чрез ТФЕ)
 3. МЕТОДОЛОГИЯ
 3.1.
 Транс-естерификация с метанолов разтвор на калиев хидроксид при стайна температура
 3.1.1. Принцип
 Метиловите естери се образуват чрез транс-естерификация с метанолов разтвор на калиев хидроксид като междинен етап преди да се извърши осапуняването.
 3.1.2. Реактиви
 3.1.2.1. Метанол със съдържание на не повече от 0,5 % (m/m) вода.
 3.1.2.2. Хексан с качество за хроматография.
 3.1.2.3. Хептан с качество за хроматография.
 3.1.2.4. Диетилов етер, стабилизиран за анализ.
 3.1.2.5. Ацетон с качество за хроматография.
 3.1.2.6. Разтворител за елуиране, за пречистване на маслото чрез колонна хроматография/ТФЕ, смес от хексан/диетилов етер в съотношение 87/13 (v/v).
 3.1.2.7. Калиев хидроксид, приблизително 2М метанолов разтвор: разтварят се 11,2 g калиев хидроксид в 100 ml метанол.
 3.1.2.8. Патрони силикагел — 1 g