стабилно през същия период. Това ясно показва, че данъкът върху износа е постигнал своите цели за ограничаване на износа на желязна руда.
 (193)
 След оповестяването на заключенията ECL заяви, че Комисията е следвало също да сравни производството на желязна руда в Индия за собствено потребление и за свободно (необвързано) потребление. Според ECL собственото потребление в исторически план е било значително, докато производството на желязна руда за свободно потребление е намаляло с 41 % в периода между 2009—2010 г. и 2013—2014 г., което също така обяснява отчасти спада в износа, извършван от произвеждащи за свободно потребление производители, от 2009—2010 г. насам.
 (194)
 Това твърдение е фактически неточно, както е показано в таблицата по-долу (48):
 2009—2010 г.
 2010—2011 г.
 2011—2012 г.
 2012—2013 г.
 2013—2014 г.
 2014—2015 г.
 За собствено потребление
 (в хил. тонове)
 43 797
 44 761
 42 967
 44 961
 50 099
 43 885
 Индекс
 100
 102
 98
 103
 114
 100
 За свободно потребление
 (в хил. тонове)
 174 756
 162 396
 125 615
 91 657
 102 334
 84 302
 Индекс
 100
 93
 72
 52
 59
 48
 Общо производство
 (в хил. тонове)
 218 553
 207 157
 168 582
 136 618
 152 433
 128 187
 (195)
 Действително производството за свободно потребление е отбелязало спад от 2011—2012 г. насам. Както е обяснено по-горе, намаляването се дължи главно на закриване на мини през този период. Намаляването на производството за свободно потребление обаче не може да се приеме като причина за спада на износа. Както се вижда от таблицата в съображение 183 по-горе, износът е намалял с 59 % в периода между 2012—2013 г. (когато по-високата ставка в размер на 30 % на данъка върху износа е започнала да оказва въздействие) и 2014—2015 г., докато производството за свободно потребление е намаляло само с 8 % през същия период. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
 (196)
 ECL също така заяви, че Комисията е следвало също да вземе предвид различията в стойностите при различните сортове на желязната руда. По-специално що се отнася до най-използваните от производителите на тръби от пластичен чугун сортове желязна руда, в периода между 2010—2011 г. и 2013—2014 г. производството на ситнеж на желязна руда със съдържание на желязо 60 % — 62 % е спаднало с 44 %, а в периода между 2009—2010 г. и 2013—2014 г. производството на ситнеж на желязна руда със съдържание на желязо 62 % — 65 % е спаднало с 30 %.
 (197)
 Промените в производството на богата желязна руда са в съответствие с общите тенденции, установени по-горе по отношение на производството на желязна руда. Поради това Комисията констатира, че те не променят заключенията, направени в съображения 183 — 187 по-горе.
 (198)
 Вносът на желязна руда в Индия винаги е бил пренебрежимо малък като количество и стойност. Той е отбелязал леко увеличение през данъчната 2012—2013 г., като е спаднал отново през следващата година. През 2014—2015 г. вносът отново се е увеличил и е достигнал най-високото си историческо равнище, но все така е останал под 10 % от вътрешното производство на Индия.
 (199)
 Тази промяна след РП се дължи на