поставиха въпроса защо Комисията е използвала методологията на добавяне на загубата, понесена по време на разследвания период, към продажните цени на промишлеността на Съюза, а след това — добавяне на целевия марж на печалбата в размер на 7,9 %, вместо добавяне на целевата печалба към производствените разходи.
 (191)
 Решение относно избора между двете методологии, използвани от Комисията за определяне на равнището на отстраняване на вредата, се взема за всеки отделен случай. При липсата на съпоставими продажби от страна на промишлеността на Съюза невредоносната цена често се установява, като към общите разходи се добави целевата печалба. В настоящия случай обаче са налице съпоставими продажби.
 (192)
 Това се дължи на обстоятелството, че продаваният от промишлеността на Съюза сходен продукт се състои от стотици видове на продукта, а включените в извадката производители от Съюза имат добре развита мрежа от свързани дружества, в т.ч. центрове за производство, обработка и търговия със стомана, които също са имали разходи, но те не са документирани в счетоводните книги на включените в извадката производители от Съюза по начин, който позволява лесно да се разпределят между различните КНП. Поради тези причини бе невъзможно да се събере информация за разходите за всеки КНП не само от производствените предприятия, но и от всички свързани дружества за продажби (по-специално от центровете за производство, обработка и търговия със стомана) в Съюза, за да се стигне до общи разходи по КНП.
 (193)
 Ето защо вместо това Комисията установи общия размер на разходите за всеки КНП, като към среднопретеглената продажна цена добави среднопретеглената загуба, понесена от включените в извадката производители от Съюза. След това към така установените общи разходи беше добавен целевият марж на печалба от 7,9 %, за който след оповестяването на временните мерки не бяха получени коментари.
 (194)
 Накрая от CISA посочиха също така, че използваната методология е „погрешна“ и че двете методологии „водят до напълно различни резултати“. Представен бе пример с хипотетични производствени разходи и хипотетична продажна цена, който според приведените доводи сочи, че изчисляването на целевата цена въз основа на продажната цена е погрешно.
 (195)
 Комисията отбелязва, че тъй като голямата част от използваната в примера информация е хипотетична и не е свързана с действителни данни, резултатът от такъв пример не може да докаже, че използваната методология в конкретния случай е погрешна. Поради това Комисията не може да счита този аргумент за доказателство. Ако е налична еднакво подробна информация, и двете методологии биха довели до сходни резултати.
 (196)
 В заключение от CISA заявиха, че „ако повечето КНП, изнасяни от производителите износители от Китай, се продават от по-малко от трима включени в извадката производители от Съюза, това поставя под въпрос представителността на данните за продажбите, получени от включените в извадката производители от Съюза, и следователно може да се заключи, че изчисляването на маржа на подбиване на цените въз основа на тези данни е доста спорно. Изключително важен е и фактът, че вредата трудно може да бъде доказана, ако промишлеността на Съюза дори не произвежда/продава видовете, изнасяни от производителите износители от Китай.“
 (197)
 Комисията отбелязва, че макар в извадката да са включени трима