връзка между тях.
 (139)
 През разглеждания период вносът от Русия се е увеличил с 37 % от 870 050 m3 през 2017 г., което представлява пазарен дял от 46 %, на 1 192 712 m3 през РП, което представлява пазарен дял от 56 %. Този нарастващ внос се е осъществявал на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, и при всяко положение на ценови равнища, водещи до потискане на цените, с оглед на факта, че промишлеността на Съюза не е могла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на производствените разходи.
 (140)
 Това е оказало силно отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза през РП. В контекста на нарастващите разходи и ценовия натиск, упражняван от руския дъмпингов внос, промишлеността на Съюза не е имала възможността да установи устойчиво равнище на цените, което е довело до много силен спад на рентабилността, която от равнище от 10 % е стигнала до положение на реализиране на загуби (-3 %), и последващо влошаване на нейните финансови показатели.
 (141)
 Поради това беше направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Русия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза под формата на въздействие върху цената и обема.
 5.3. Въздействие на други фактори
 5.3.1. Внос от трети държави
 (142)
 За да определи обема на вноса от трети държави, Комисията, както е обяснено в раздел 4.3.1 по-горе, приложи същото съотношение (ТАРИК/КН), наблюдавано след започването на процедурата, между обемите на вноса по пълния код по КН и вноса на разглеждания продукт въз основа на данни по ТАРИК. Единствените трети държави, внесли значителни обеми в Съюза, са Беларус и Украйна. В случая с Беларус съотношението бе определено на 43 %.
 (143)
 Конкретно за Украйна Комисията установи наличието на изкривени данни в докладваните статистически данни на равнище допълнителна мерна единица (в този случай кубичен метър). Поради това за целите на сравнението Комисията реши да преобразува докладваното тегло (в тонове) — по-надежден и стабилен набор от данни, в кубични метри.
 (144)
 За преобразуването на тонове в кубични метри Комисията използва като коефициент на преобразуване т.нар. „мода“ за Русия и Беларус, по отношение на обема и теглото на ниво ТАРИК след започване на процедурата („мода“ се нарича числовата стойност с най-голяма честота в даден набор от данни). Коефициентът на преобразуване за превръщането на внесените от Украйна тонове в кубични метри беше определен на 0,69.
 (145)
 Комисията определи цените на вноса в EUR/тон на равнище КН, както е обяснено в раздел 4.3.3 по-горе.
 (146)
 През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се е променял, както следва:
 Таблица 11
 Внос от трети държави
 Държава
 2017 г.
 2018 г.
 2019 г.
 Разследван период
 Украйна
 Обем (m3)
 82 029
 100 935
 104 962
 106 785
 Индекс
 100
 123
 128
 130
 Пазарен дял
 4 %
 5 %
 5 %
 5 %
 Средна цена (EUR/тон)
 651
 725
 641
 616
 Индекс
 100
 111
 98
 95
 Беларус
 Обем (m3)
 81 638
 112 922
 75 961
 93 231
 Индекс
 100
 138
 93
 114
 Пазарен дял
 4 %
 6 %
 4 %
 4 %
 Средна