Според промишлеността на Съюза (6), този спад на износа е отбелязан в контекста на общ спад на световните пазари. Комисията приканва заинтересованите страни да предоставят допълнителна информация, за да се прецени дали резултатите на промишлеността на Съюза са били в съответствие с тези на световния пазар или са били по-ниски. Във всеки случай, на етапа на временните мерки Комисията стигна до заключението, че развитието на износа не може да обясни рязкото увеличение на пазарния дял на Китай от 2014 г. насам и произтичащата от това вреда. Поради това понижаването на експортните продажби не е прекъснало причинно-следствената връзка между китайския внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
 6.3.2. Продажби за свързани страни
 (99)
 Както бе пояснено в съображения 72—74, продажбите на свързаната страна в Съюза са възлизали на 4 971 тона през РП, което съответства на 2 % от всички продажби и 5 % от продажбите на пазара на Съюза. Свързаните продажби са били извършени в рамките на търговска дейност. Впоследствие продуктите са били препродадени и не са били използвани за собствено потребление от свързаните дружества.
 (100)
 Поради малкия им обем свързаните продажби в Съюза не могат да бъдат потенциална причина за вредата.
 6.3.3. Внос от трети държави
 (101)
 По време на РП дъмпинговият внос от Китай е представлявал 74 % от целия внос на пазара на Съюза. Освен него е имало и други източници на внос, сред които Япония, които бяха разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
 (102)
 Вносът от държавите, различни от Китай, взети заедно, се е увеличил от 5 313 тона на 15 024 тона през разглеждания период. Техният пазарен дял е нараснал от 3,0 % на 9,5 %. Средната цена на този внос е останала значително по-висока от цените на вноса от Китай и от продажните цени в Съюза от промишлеността на Съюза.
 (103)
 Япония е била най-големият източник на внос след Китай. Пазарният дял на вноса от Япония е варирал между 1,3 % и 5,2 % от потреблението на Съюза. По време на РП вносът от Япония е възлизал на 3,6 % от потреблението на Съюза. Средните продажни цени на японските производители износители са се задържали по-високи от продажните цени на китайските производители износители.
 (104)
 Вносът от други държави е бил дори още по-малък от вноса от Япония, като следващи по големина източници на внос са били САЩ, Корея и Русия, всеки от които е представлявал 1—2 % от потреблението на Съюза. Обемът на вноса от тези държави не е бил достатъчно съществен, за да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
 (105)
 Въз основа на изложеното по-горе се прави заключението, че въздействието на този внос не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между китайския внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
 Държава
 2012 г.
 2013 г.
 2014 г.
 РП (2015 г.)
 КНР
 Обем (в тонове)
 39 195
 35 337
 41 590
 42 539
 Индекс (2012 г. = 100)
 100
 90
 106
 109
 Пазарен дял от потреблението на ЕС (%)
 22,2
 20,6
 26,8
 26,8
 Индекс (2012 г. = 100)
 100
