му е бил надлежно анализиран.
 (128)
 Същата страна твърди също така, че вносът от КНР е бил в голяма степен от марка 304. Други видове на продукта, като марките 316, 316L и 321, са с по-високи цени, тъй като всички те имат по-високо съдържание на никел. Поради това, въпреки посоченото в съображение 174 от регламента за временните мерки, вносът от други трети държави трябва да бъде или от марка 200 (която представлява продукт за определена пазарна ниша за Съюза) или да бъде дъмпингов в значителна степен. Поради това твърдението предполага, че средната цена от КНР е сравнително ниска, тъй като съгласно твърдението само продукти за определена пазарна ниша имат по-ниска цена от най-широко използваната марка, продавана от китайските износители.
 (129)
 Тази оценка обаче изцяло изпуска евтината марка 400, която е широко използван продукт в Съюза, както се посочва в съображение 189 от регламента за временните мерки. Действително КНР е изнасял сравнително голям дял продукти от скъпата марка 300. Това проличава от факта, че КНР и Тайван са имали сходни маржове на подбиване на цените, въпреки че през разследвания период китайските цени са били средно с повече от 100 EUR по-високи от тайванските, както е показано в таблица 7 от регламента за временните мерки.
 5.2.3. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
 (130)
 Една от заинтересованите страни застъпи тезата, че спадът от 11 % в експортните цени, който е отразен в таблица 16 от регламента за временните мерки, показва, че този спад в цената е допринесъл към вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
 (131)
 В това отношение в съображение 138 от регламента за временните мерки е обяснено, че и разходите, и цените се определят от промените в разходите за суровини, най-вече хром и никел. Спадът в цените на експортните пазари е сходен със спада в цените на пазара на Съюза и следователно, се определят от същите фактори по отношение на разходите.
 (132)
 След оповестяването на окончателните констатации една от заинтересованите страни застъпи тезата, че не е представена оценка или обяснение относно спада в експортните цени. Що се отнася до това, в горното съображение въпросът е разгледан конкретно, като е обяснено, че спадът в експортната цена се определя от промените в разходите за суровини.
 5.2.4. Свръхкапацитет
 (133)
 Някои заинтересовани страни застъпиха тезата, че ниската степен на използване на капацитета на промишлеността на Съюза се дължи на свръхкапацитета, изграден преди 2010 г. Годината 2010 обаче е годината с най-голямо използване на капацитета за целия разглеждан период. Следва да се припомни, че през разглеждания период използването на капацитета е спаднало от 77 на 70 %, най-вече поради спада в обемите на производство. Поради дъмпинговия внос от засегнатите държави промишлеността на Съюза е трябвало да свие производството си в условията на разрастващ се пазар. Поради това се счита, че намаляващата степен на използване на капацитета не може да бъде причинена от свръхкапацитет, изграден преди 2010 г.
 5.2.5. Опасения във връзка с конкуренцията
 (134)
 Що се отнася до причинно-следствения анализ на опасенията във връзка с конкуренцията, посочени в съображения 183 — 194 от регламента за временните