няма за цел промяна на нивото на мерките, аргументите в тази насока не могат да бъдат взети под внимание.
 2. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, СВЪРЗАНИ С АНАЛИЗА НА ВРЕДАТА
 2.1 Кумулация на вноса от Китай и Виетнам
 (352)
 Една заинтересована страна заяви, че условията за кумулация не са били изпълнени, тъй като тенденцията при Виетнам е била много по-различна от тази при Китай. Също така бе заявено, че вече не може да се счита, че вносът от Виетнам причинява вреда, тъй като обемът в РПП е под този на невредоносния обем, установен при първоначалното разследване.
 (353)
 Припомня се, че в съображение 216 по-горе, както и по-нататък, е представен подробен анализ, който показва, че условията за кумулация са били изпълнени. Предвид този факт аргументът за невредоносния обем не е приложим.
 2.2 Ефект от прехвърляне на производството
 (354)
 Една заинтересована страна посочи, че според документа за оповестяване производството на Съюза продължава да прехвърля производството си извън нея. Според тези страни това показва, че настоящите мита не са били в състояние да спрат процеса на прехвърляне на производството.
 (355)
 В този контекст се припомня, че целта на митата е не да се спре или насърчи процесът на прехвърляне на производството, а да се коригира нарушаването на търговията, причинено от дъмпингов внос. Също така се отбелязва, че няколко дружества са прехвърлили своето производство в други държави-членки или в трети държави, за които не се прилагат мерките. Предвид посоченото по-горе този аргумент не може да бъде взет под внимание.
 2.3 Въздействие на макроикономическите показатели
 (356)
 Според една заинтересована страна отговорите от националните асоциации не са били достатъчни като източник на показатели за вредата, тъй като е било възможно от някои техни отговори да бъде извлечена информация само за някои от показателите за вредата. Също така бе оспорен фактът, че са получени само девет отговора.
 (357)
 Няколко страни оспориха макроикономическите показатели поради факта, че те се основават на производството на Съюза като цяло, вместо на информацията, получена от жалбоподателите и поддръжниците им. Основанието за определяне на макроикономическите показатели вече бе обяснено в съображение 337 по-горе, поради което не се налага допълнителна оценка. Една заинтересована страна посочи, че така или иначе макроикономическите показатели не са надеждни. Като пример за това защо цифрите следва да се считат за нереалистични бе посочен фактът, че от първоначалното разследване до този момент бе наблюдаван прираст на заетостта от 359 %. В подкрепа на това твърдение бе забележката, според която в няколко случая макроикономическите показатели се различаваха от тези в извадката.
 (358)
 Няколко заинтересовани страни посочиха несъответствие при оповестените тенденции в потреблението, като в една част от документа се отбелязва спад от 7 %, а в друга — 14 %. Също така беше счетено, че данните за производствения капацитет и за заетостта не си несъответстват, тъй като въпреки че според документа за оповестяване са взаимосвързани, те сочат различни тенденции.
 (359)
 По отношение на източниците и както бе обяснено по-горе в съображения 225—226, Комисията поиска и получи от националните асоциации информацията, с която те реалистично разполагаха. Фактът, че тя не обхваща всички показатели за вредата,