фактури, на които те са се отнасяли. Вследствие на това те бяха разглеждани като фактически заем. На горните основания, и както е обяснено в съображение 335, също така беше изчислена полза под формата на фактически безлихвен краткосрочен заем. Освен това, както е обяснено в съображение 334, по аналогия със ситуацията на канадския пазар и независимо от наличието на фактически заем, също беше изчислена полза за кредитната линия, която е трябвало да бъде създадена. Въз основа на гореизложеното въпросното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
 (338)
 Друга заинтересована страна изказа твърдението, че изчислението на полза за кредитната линия в допълнение към гаранционната такса се е равнявало на двойно отчитане, с аргумента, че гаранционната такса би трябвало да се счита за достатъчна за покриване на финансовите разходи и рисковете, свързани с издаването на банковия акцепт. Тя посочи също така, че в случай на писмено споразумение за кредитна линия, е неоснователно да се счита, че дадена банка ще начислява такса за организирането на такава кредитна линия. Освен това тя заяви, че референтната стойност за гаранционната такса и таксата за кредитна линия би трябвало да произхожда от един и същ източник.
 (339)
 Във връзка с това Комисията препраща към съображение 323, според което кредитополучателите трябва да разполагат с кредитна линия, която да използват. Освен това, както е посочено в съображение 318, следва да се припомни, че в договорите за кредитни линии на няколко включени в извадката производители износители се предвижда, че този инструмент може да се използва за различни видове заеми, включително банкови акцепти. Наред с това в документа на Централната банка на Канада се предвижда, че „както спрямо индексираните въз основа на базовата ставка кредитни линии, така и спрямо основаните на акцепти кредитни линии са приложими също така такси за обработка и комисиони на агентите“. По аналогия със ситуацията на канадския пазар бе счетено за разумно при изчислението на ползата да се включи такса за разкриване на кредитната линия. Що се отнася до източника на референтните стойности, Комисията препраща към раздел 3.3.1 и същевременно се позовава на обстоятелството, че при преценката за съществуването и мащаба на субсидирането, за което се твърди, че е било отпуснато под формата на заеми при преференциални условия, ѝ се е било наложило частично да се опре на наличните факти. Във всеки случай се счита, че използваната информация е разумна и отразява обичайните пазарни условия.
 (340)
 Една заинтересована страна заяви, че Комисията не е привела доказателства за „по-малко благоприятните условия“ на другите китайски търговски банки, не е обяснила защо би била подходяща една външна референтна стойност и не е направила необходимите корекции, за да осигури необходимата съпоставимост.
 (341)
 В тази връзка следва да се припомни, че, както е обяснено в раздел 3.3.1, ПКНР оказа само частично съдействие, що се отнася до кредитирането при преференциални условия, и че при преценката за съществуването и мащаба на субсидирането, за което се твърди, че е било отпуснато под формата на заеми при преференциални условия, се наложи Комисията да се опре на наличните факти. Поради това частично сътрудничество Комисията беше лишена от информация от съществено