(ЕС) No 1151/2012, като взе предвид резултатите от консултациите, проведени между заявителя и вносителите на възраженията, и стигна до заключението, че наименованието „Χαλλούμι“ (Halloumi)/„Hellim“ следва да бъде регистрирано. Комисията взема предвид по-специално следното:
 (24)
 по отношение на морфологията на допустимите видове овце и кози, то произтича от информацията в единния документ, че хиоската овца и дамаската коза, въведени съответно през 50-те и 30-те години на миналия век, са придобили морфологични и производствени характеристики, които се различават от тези на популациите на произход след отдавна утвърдена национална развъдна програма. Всъщност в интернет съществуват многобройни търговски препратки, които се отнасят до осъществяваната от десетилетия международна търговия с „кипърска хиоска овца“ и „кипърска дамаска коза“ между Кипър и 20 други държави, с позовавания на международната репутация, която Кипър си е спечелил с успешното селективно отглеждане на породите.
 (25)
 Ето защо развиването на уникални породи овце и кози в производството на „Χαλλούμι“ (Halloumi)/„Hellim“, както и развитието на самото сирене, не отрича съществуването на произхода на продукта през XVI век. Съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, „наименование за произход“ е наименование, което идентифицира продукт: а) произхождащ от специфично място, регион или, в изключителни случаи, държава; б) чието качество или характеристики се дължат основно или изключително на специфична географска среда с присъщите ѝ природни и човешки фактори; и в) чиито етапи на производство се извършват в определения географски район. Следователно, за да бъде регистрирано като ЗНП, достатъчно е наименованието да отговаря на тези изисквания. Условията на производство на дадено сирене могат закономерно да се развиват постепенно с течение на времето и не се изисква да останат непроменени векове наред.
 (26)
 Що се отнася до въздействието и наличността на фуража, в единия документ между другото се посочва, че „Местната кипърска растителност, с която се хранят животните — прясна или в сухо състояние, е от решаващо значение за качеството на млякото, а оттук и за специфичните характеристики на млякото (Papademas, 2000). Наличието на bacillus Lactobacillus cypricasei (lactobacillus в кипърското сирене) — бактерии, изолирани единствено в кипърското „Halloumi“, свидетелства за връзката между микрофлората на острова и продукта (Lawson et al., 2001).“ Посочени са научни изследвания, за да се покаже връзката между храненето на животните и качеството на сиренето, произведено от добитото от тях мляко. Показано е, например, че в млякото са установени летливи съединения, произхождащи от растенията, които се използват за храна на животните (Papademas et al. 2002). Освен това според други проучвания (Palmquist et al. 1993), съотношението на мазнините в млякото е решаващ фактор, който засяга органолептичните характеристики на сиренето и зависи от храненето на животните. Съгласно друго проучване (Bugaud et al. 2001), съдържанието на терпени в млякото е пряко свързано със съдържанието на терпени във фуража, консумиран при пашата.
 (27)
 Освен това наличието на ендемични за Кипър растения в пашата, като мащерка и Sarcopoterium spinosum, и тяхното поглъщане, водят до наличието на свързани ароматни характеристики в крайния продукт.
 (28)
 Също така, в Регламент (ЕС) No 1151/2012 няма разпоредби, с които се изисква определеният район да предлага абсолютна хомогенност, нито ЗНП да се отнася до напълно