попречи да увеличат цените до рентабилни равнища. Следователно заключението, че китайският внос не е прекъснал причинно-следствената връзка между дъмпинговия руски внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 121 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
 (53)
 Що се отнася до вноса от Турция, както е обяснено в съображение 119 от регламента за временните мерки, той е имал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 13 % през разследвания период поради повишеното търсене на пазара на Съюза, което производителите от Съюза не са били в състояние да удовлетворят, както е обяснено в съображение 35. Цените на турския внос обаче, макар и да са намалели с 13 % през разглеждания период, са били на равнища, сходни с тези на цените на промишлеността на Съюза, и значително над равнището на цените на руския внос. Дори и пазарният дял на турския внос да е имал тенденция на нарастване, предвид сходните му равнища с цените на промишлеността на Съюза (понякога дори по-високи), той не е могъл да окаже значителен ценови натиск върху производителите от Съюза, така че да им попречи да увеличат цените си до рентабилни равнища. Следователно заключението, че турският внос не е прекъснал връзката между дъмпинговия руски внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
 (54)
 След оповестяването на окончателните заключения една от заинтересованите страни повтори твърдението си, направено по време на етапа на изготвяне на временните заключения, че Комисията не е отделила и не е разграничила вредоносния ефект от вноса от Турция. Тя също така заяви, че нарастващият обем на турския внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза по отношение на пазарния дял и използването на капацитета и следователно, както тя твърди, е прекъснал причинно-следствената връзка между вноса от Русия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
 (55)
 Вярно е, че пазарният дял на турския внос се е увеличил през разглеждания период, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял. Турският внос обаче е представлявал пазарен дял от 13 % през разследвания период, докато пазарният дял на руския внос е бил 34 %. Освен това турските цени са били на същото равнище като цените на промишлеността на Съюза, докато руският внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с [3 % — 7 %]. Също така се подчертава, че трупаща загуби промишленост, като промишлеността, произвеждаща АФДЦ, не може да си позволи постоянно да увеличава обема на продажбите си, като в същото време понася загуби. Промишлеността трябва първо да увеличи цените си над равнищата, необходими за покриване на разходите, преди да увеличи още повече обема на продажбите си. Това обаче е било невъзможно поради ценовия натиск, оказван от дъмпинговия внос в значителни обеми от Русия. Поради това твърдението, че турският внос е прекъснал причинно-следствената връзка между вноса от Русия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
 (56)
 Също така бе заявено, че цените на турския внос са по-високи от цените на руския внос, тъй като турските производители се специализират и ориентират износа си