бе представено експертно становище относно рентабилността на стоманодобивната промишленост в световен мащаб през последните години и бе определен праг на печалба за постигане на дългосрочна устойчивост. По-специално в проучването се изразява позиция в полза на 17 % общ среден марж на печалба преди лихви, данъци, обезценка и амортизация (EBITDA) (106). В доклада също така се посочват инвестиционни разходи в размер средно на 7 % и разходи по обслужване на дълг от средно 3 %. Комисията приспадна тези два вида разходи и достигна до равнище от 7 % за печалбата преди данъчно облагане. Поради липса на други достоверни данни тя възприе тези стойности, изчислени за стоманодобивната промишленост като цяло, и за разглеждания продукт, тъй като ГВП съставляват голям дял от производството на необработена стомана.
 (625)
 В заключение Комисията установи, че за изчисляване на маржа на опасността от вреда за промишлеността на Съюза за производство на ГВП може да бъде използвана целева печалба от 7 %.
 8.2. Период, който следва да се използва за изчисляване на маржа на вредата при опасност от причиняване на вреда
 (626)
 Първо, Комисията припомня, че установяването на субсидирането и на вредата е извършено въз основа на разследван период и разглеждан период, определени в съответствие с разпоредбите на основния регламент и обявени в известието за започване. От друга страна, в основния регламент не се предвижда конкретен метод за изчисляване на маржа на вредата, който се използва за прилагане на правилото за по-малкото мито. Второ, основният регламент също така не съдържа конкретни критерии за определяне на периода, през който се оценяват параметрите за изчисляването на маржа на вредата. В настоящия случай Комисията счита, че избраният период отразява спецификата на случая и е подходящ за извършването на прогнозен анализ.
 (627)
 Във връзка с това Комисията счита, че не е било възможно да приложи стандартен подход за установяване на съществена вреда, като използва средния марж на вреда през целия РП (т.е. 2015 г.): маржът на опасността от причиняване на вреда трябва да отразява опасността, а когато тя възникне на по-късен етап в рамките на РП, маржът на вредата трябва да отразява конкретното въздействие от опасността. С оглед на това и за да може ефективно да се отстрани въздействието на опасността от причиняване на вреда, Комисията проучи онези части от РП, в които е започнала да възниква опасността от причиняване на вреда, по следния начин: Наред с други доводи, тя се позова на съображение 549, в което се посочва следното: „Въпреки че промишлеността на Съюза е била в процес на възстановяване през 2014 г. и през първите две тримесечия от 2015 г., през втората половина на 2015 г. почти всички показатели за вредата са започнали рязко да се влошават. Разследването разкри, че тази започнала през втората половина на 2015 г. отрицателна тенденция не е била прекратена през първата половина на 2016 г.“ Също така в съображение 554 се посочва следното: „С оглед на съвпадението във времето между все по-нарастващия субсидиран внос при постоянно намаляващи цени, от една страна, и загубата на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза успоредно с намаляването