две повторения с отделни дегустации. Резултатите от анализа в две повторения трябва да бъдат статистически хомогенни. (вж. точка 9.5). Ако не са, пробата трябва да се анализира отново два пъти. Окончателната стойност на медианата на признаците за класифициране се изчислява, като се използва средноаритметичната стойност на двете медиани.“
 ПРИЛОЖЕНИЕ V
 Приложение XVII се изменя, както следва:
 (1)
 Точка 5.1 се заменя със следното:
 „5.1.
 Хексан или смес от алкани с интервал на температурата на кипене 65—70 °C, дестилирани с изправителна колона. Хексанът може да бъде заменен с изооктан (2,2,4-триметилпентан с хроматографска чистота), стига да са постигнати сравними стойности за прецизност. Може да се извърши контрол на остатъчния материал след изпаряване на 100 ml разтворител. Разтворителите с температура на кипене, по-висока от тази на n-хексан, имат нужда от повече време, за се изпарят. Те обаче се предпочитат поради токсичността на хексана.“;
 (2)
 В точка 6.3.3. се добавя следният текст:
 „Забележка 10. Когато концентрацията на стигмастадиените е по-висока от 4 mg/kg, ако е необходимо количествено определение, трябва да се използва методът на Международния съвет за маслиновите продукти за определяне на стерени в рафинирано масло.“
 ПРИЛОЖЕНИЕ VI
 Приложение XVIII се изменя, както следва:
 (1)
 Точка 4.2.1 се заменя със следното:
 „4.2.1.
 Петролен етер, загрят до температура между 40 и 60 °C, за хроматография, или хексан. Хексанът може да бъде заменен с изооктан (2,2,4-триметилпентан с хроматографска чистота), стига да са постигнати сравними стойности за прецизност. Разтворителите с температура на кипене, по-висока от тази на n-хексан, имат нужда от повече време, за се изпарят. Те обаче се предпочитат поради токсичността на хексана.“;
 (2)
 Добавя се следната точка 4.2.12:
 „4.2.12.
 Хептан, хроматографско качество. Хептанът може да бъде заменен с изооктан (2,2,4-триметилпентан с хроматографска чистота).“
 ПРИЛОЖЕНИЕ VII
 „ПРИЛОЖЕНИЕ XIX
 ОПРЕДЕЛЯНЕ НА СТЕРОЛНИЯ СЪСТАВ И СЪДЪРЖАНИЕ И НА АЛКОХОЛНИТЕ СЪЕДИНЕНИЯ ЧРЕЗ КАПИЛЯРНА ГАЗОВА ХРОМАТОГРАФИЯ
 1. ОБХВАТ
 Методът описва процедура за определяне на съдържанието на отделните и общите алкохолни съединения на маслиновите масла и маслиновите масла от остатъчен материал, како и на смесите от тези два вида масло.
 Алкохолните съединения в маслиновите масла и маслиновите масла от остатъчен материала включват алифатните алкохоли, стеролите и тритерпеновите диалкохоли.
 2. ПРИНЦИП
 Маслото, към което е добавен α-холестанол и 1-ейкозанол като вътрешен стандарт, се осапунява с етанолов разтвор на калиев хидроксид, след което неосапуняемите съставки се екстрахират с помощта на етилов етер.
 Различните фракции на алкохолните съединения се отделят от неосапуняемите съставки или чрез тънкослойна хроматография на основна плака със силикагел (референтен метод), или чрез ВЕТХ със колона от силикагел. Фракцията, възстановена от разделянето със силикагел, се преобразува в триметилсилилови етери, след което се анализира чрез капилярна газова хроматография.
 ЧАСТ 1
 ПРИГОТВЯНЕ НА НЕОСАПУНЯЕМИТЕ СЪСТАВКИ
 1. ОБХВАТ
 В тази част се описват подготовката и извличането на неосапуняемите съставки. Това включва подготовката и извличането на неосапуняемите съставки от маслиновите масла и маслиновите масла от остатъчен материал.
 2. ПРИНЦИП
 Част за изпитване се осапунява чрез кипене с обратен хладник с етанолов разтвор на калиев хидроксид. Неосапуняемите съставки се екстрахират с помощта на диетилов етер.
 3. ОБОРУДВАНЕ
 Стандартно лабораторно оборудване, включващо по-конкретно следното:
 3.1.
 Колба с