в съответните допълнителни части на оценката на безопасността.
 1.3. Сравнителен анализ
 Сравнителният анализ на състава и агрономическите, а също и на фенотипните характеристики, заедно с молекулната характеристика, представлява отправната точка за структуриране и съставяне на оценката на риска на дадена нова генетично модифицирана храна или фураж.
 Неговата цел е установяването на сходствата и разликите:
 а)
 в състава, агрономическите резултати и фенотипните характеристики (предвидени и непредвидени промени) между генетично модифицираното растение и неговото конвенционално съответствие;
 б)
 в състава на генетично модифицираната храна и фураж и нейното/неговото конвенционално съответствие.
 Когато не може да бъде установено подходящо конвенционално съответствие, не може да бъде направена сравнителна оценка на безопасността и, следователно, оценката на безопасността и хранителните качества на генетично модифицираната храна или фураж се извършва като за нови храни, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) No 258/97 на Европейския парламент и на Съвета (1), които нямат конвенционални съответствия (когато например генетично модифицираната храна или фураж не е тясно свързана с храна или фураж с история на безопасна употреба или когато е въведен специфичен признак или специфични признаци с намерението да се внесат комплексни промени в състава на генетично модифицираната храна или фураж).
 1.3.1. Избор на конвенционално съответствие и допълнителни обекти за сравнение
 При култури с вегетативно размножаване конвенционалното съответствие по принцип е близката изогенна разновидност, която е използвана за създаване на трансгенетичната линия.
 В случай на култури, които се размножават полово, генетичният произход на конвенционалното съответствие е съпоставим с генетично модифицираното растение. Ако генетично модифицираното растение е било развито с прилагане на възвратно кръстосване, избира се конвенционално съответствие, чийто генетичен произход е възможно най-близък до генетично модифицираното растение.
 Освен това заявителят може да включи обект за сравняване с по-близък генетичен произход до генетично модифицираното растение, отколкото конвенционалното съответствие (като негативен сегрегант).
 В случай на генетично модифицирани растения, които са устойчиви на хербициди, и за да се прецени дали очакваните селскостопански практики оказват въздействие върху експресията на изследваните крайни точки, се съпоставят три изследвани материала: генетично модифицираното растение, изложено на предвидения хербицид; конвенционалното съответствие, третирано с конвенционални режими за управление на хербициди; и генетично модифицираното растение, третирано със същите конвенционални режими за управление на хербициди.
 При множествени събития на трансформация не винаги е възможно да се използва конвенционално съответствие с генетичен произход, толкова близък до генетично модифицираното растение, колкото при конвенционалното съответствие, обичайно използвано за единични събития на трансформация. При такива обстоятелства заявителят представя обосновано становище за избора на конвенционално съответствие и прави оценка на ограниченията му от гледна точка на оценката на риска. Освен това като допълнителни обекти за сравнение може да се включат също единични генетично модифицирани родителски линии или генетично модифицирани линии, съдържащи вторична комбинация от множествени събития, за които е подадено заявление, или негативни сегреганти, получени от тези генетично модифицирани линии. Заявителят представя подробна информация, мотивираща избора на допълнителните обекти за сравнение.
 Във всички случаи заявителят представя информация за схемата за размножаване (родословие) за генетично модифицираното растение, конвенционалното съответствие и, по целесъобразност, допълнителните обекти за сравнение, заедно с подходяща обосновка за избора им. Историята на безопасна употреба на конвенционалното съответствие се