в производството на желязна руда показват, че вътрешното производство е било сравнително стабилно до 2011 г., когато е започнало да намалява. Намалението не изглежда да е резултат от адаптиране на производството от страна на дружествата за минен добив на желязна руда спрямо ограничението на износа; то се обяснява главно с големия брой съдебни решения за закриване на мини поради твърдения за незаконен минен добив и нарушения в областта на околната среда, например в щатите Карнатака, Одиша и Гоа.
 (188)
 След оповестяването на заключенията ECL изтъкна, че ако целта на правителството на Индия е била да се осигури свръхпредлагане на желязна руда, за да бъде тя налична на ниски цени за ползвателите на вътрешния пазар, изглежда нелогично върховният съд и местните щатски съдилища да забраняват минния добив в щатите, посочени по-горе. ПИ би могло да оспорва различните закривания на мини.
 (189)
 Комисията отбелязва, че съдебната система на Индия е независима от ПИ и е обвързана единствено от закона. В същото време от информацията, с която разполага Комисията, е очевидно, че закриванията са извършени поради нарушения на националното законодателство в областта на околната среда и правата за минен добив. Както е обяснено в съображение 162 по-горе, изглежда, че политиката на правителството по отношение на желязната руда е преследвала едновременно икономически цели и цели, свързани с околната среда. От това следва, че неоспорването на съдебните решения, свързани с екологичния стълб на тази политика, не означава, че правителството се е отказало от икономическия стълб. Поради това твърдението бе отхвърлено.
 (190)
 Независимо от намаляването на производството на желязна руда индийският пазар показва наличие на постоянен и ирационален свръхкапацитет в сравнение със сумата, равна на вътрешното потребление и износа минус вноса. Това е довело до свръхпредлагане на желязна руда на вътрешния пазар, както това се признава и цели от ПИ.
 (191)
 След оповестяването на заключенията ECL заяви, като се позова на съдържащата се в съображение 183 по-горе таблица, че Комисията не е анализирала факта, че износът на желязна руда от Индия е бил голям и се е извършвал дори след като данъкът върху износа на желязна руда е бил увеличен на 30 % през декември 2011 г.
 (192)
 Комисията подчерта, че целта на данъка върху износа на желязна руда не е била да се спре изцяло износът, а той да бъде намален, като същевременно се повиши наличието на рудата на вътрешния пазар. Поради това не може да се очаква, че износът ще изчезне след налагането на данъка върху износа. Въпреки това Комисията отбеляза, че данъкът върху износа е имал значителни последици върху износа скоро след неговото въвеждане. Действително през периода 2012—2013 г. експортните продажби са намалели с над 60 % в сравнение с периода 2011—2012 г. и са продължили да намаляват значително, като са отбелязали спад от 84 % през периода 2014—2015 г. в сравнение с периода 2011—2012 г. В същото време производството е намаляло само с 24 % в периода между 2011—2012 г. и 2014—2015 г. поради причините, обяснени в съображение 187 по-горе. По този начин наличието на желязна руда на вътрешния пазар е останало