text:
§ 156 bortfalder sagen.
 Stk. 2. Såfremt appellanten på et senere stadium i sagen undlader at give møde bør sagen ophæves ved dom. Såfremt indstævnte har indleveret redegørelse kan appellanten dømmes til at betale ham sagsomkostninger.
 § 158. Når appellanten agter at indlevere en redegørelse i sagen skal hans skriftligt meddelelse herom modtages i Højesteret inden for en ham given frist til dette formål. Når sagen tingfæstes fastsætter Højesteret en frist for indstævnte på 4-6 uger for at indgive redegørelse, og sender til ham et eksemplar af appellantens processkrifter. Appellanten gives meddelelse om den frist som indstævnte fik
 Stk. 2. Modanke giver stævnte ikke ret til selvstændig frist.
 Stk. 3. Såfremt Højesteret ikke modtager meddelelse efter stk. 4 eller indleverer indstævnte ikke redegørelse inden den ham givne frist, bør det antages at han kræver stadfæstelse af herredsrettens dom. Sagen bør optages til doms, men først kan appellanten gives en kort frist for at han kan afslutte tilvejbringelse af processtof som han har bebudet i redegørelsen. Højesteret afsiger dom i sagen på grundlag af de foreliggende processkrifter uden mundtlig forhandling.
 Stk. 4. Har indstævnte indgivet redegørelse men udebliver fra et retsmøde på et senere stadium kan Højesteret alligevel give appellanten tilladelse til at fremsætte bemærkninger til hans redegørelse i et skriftligt procedureindlæg og afslutte sin tilvejebringelse af processkrifter. Herefter vil sagen optages til doms og bliver pådømt på grundlag af fremkomne påstande, anbringender og dokumenter og appellantens indlæg med hensyntagen til det som er fremkommet fra indstævnte.
 Stk. 5. Har indstævnte ikke indleveret redegørelsen kan Højesteret trods dette give ham lejlighed til at forsvare sig i sagen med eller uden appellantens samtykke, såfremt han har store interesser heri og hans forsømmelse anses for at være undskyldelig. Det samme gælder hvis indstævnte udebliver fra et retsmøde på et senere stadium af sagen.
 § 159. Indstævntes redegørelse skal indeholde:
 a. angivelse af hvem vil føre sagen for indstævnte,
 b. indstævntes påstande og anbringender, men i denne forbindelse skal det være helt klart og tydeligt om og hvorfor han ændrer sine påstande fra dem han fremsatte i herredet, samt hvorvidt han kan godkende nogen af appellantens påstande og i så fald nøje angive hvilke,
 c. de påstande og anbringender som appellanten påberåber sig for Højesteret. Beskrivelsen af disse skal være så kortfattet og klar at der ingen tvivl hersker om på hvilket grundlag anken er støttet, men appellanten kan efter omstændighederne henvise til bestemte processkrifter i sagen angående disse. Såfremt appellanten ikke kan forsone sig med fremstillingen af andre forhold i herredsrettens dom kan han på lige måde beskrive hvorden han finder at de burde være beskrevet med rette,
 d. en henvisning til de mest betydningsfuld retsregler som appellanten har lagt til grund for sin sagstilrettelæggelse for Højesteret,
 e. bemærkninger til indstævntes sagstilrettelæggelse såfremt han finder det fornødent,
 f. processtof som indstævnte mener at han behøver at tilvejebringe senere.
 Stk. 2. Med redegørelsen skal indstævnte indlevere processkrifter i det antal kopier som Højesteret bestemmer, men til disse henregnes de processkrifter og dokumenter som han


text:
agter at gøre gældende for sin sag for Højesteret og som bør allerede foreligge, forsåvidt appellanten ikke allerede har indleveret dem.
 Stk. 3. Bestemmelsen i § 156, stk. 4 finder anvendelse på indstævntes processkrifter og dokumenter.
 § 160. Appellanten skal gives meddelelse når Højesteret har modtaget redegørelsen og processtoffet fra instævnte og få tilsendt et eksemplar af disse. Såfremt parterne ikke har erklæret at de har afsluttet deres tilvejebringelse af processtof skal de gives fælles frist til yderligere tilvejebringelse af processtof og dokumenter. Denne frist skal som regel ikke være længere end 1 måned. Hver part for sig skal indlevere under ét alle nye processkrifter i original og kopier eller genparter af i den samme udformning som er beskrevet i §§ 156 og 159. Højesteret meddeler parterne om det processtof som modtages indenfor denne frist, men efter dens udløb er tilvejebringelsen at anse som afsluttet, medmindre der tidligere er bifaldet et skriftligt ønske om længere frist eller at retten henstiller til parterne at de kan tilvejbringe bestemte dokumenter. Højesteret kan desuden give parterne tilladelse til at fremlægge nye processkrifter efter udløbet af fristen, hvis det have vist sig umuligt at tilvejebringe dem tidligere eller at forholdene har ændret sig i betydelig grad efter det tidspunkt.
 Stk. 2. Umiddelbart efter at tilvejebringelsen er afsluttet bør hver af parterne meddele til Højesteret hvor lang tid de antager at de behøver til den mundtlige forhandling i sagen.
 Stk. 3. Om fornødent afholder Højesteret et retsmøde og foretager sagen med henblik at træffe bestemmelsee om fremgangsmåden i procesførelsen. Parterne skal indkaldes med passende varsel i dette øjemed.
 § 161. Når tilvejebringelse af processtof og dokumenter er afsluttet i en sag hvor indstævnte indleverer en redegørelse bestemmer Højesteret hvornår sagen skal procesføres og meddeler dette til parterne med passende varsel.
 Stk. 2. Som regel skal sagen først procesføres om dens formaliteter inden der gås videre med forhandlingen. Højesteret kan dog bestemme at den skal procederes under ét om såvel formaliteter som realitetsforhold eller at formaliteterne tages op til afgørelse uden særlig procesførelse, for så vidt parterne har fået lejlighed til at udtale sig herom.
 Stk. 3. Har indstævnte givet svarskrift i sagen bliver den mundtligt forhandlet. Højesteret kan dog bestemme at sagen skal behandles skriftligt såfremt særlige omstændigheder taler herfor. Højesteret kan også tage til følge samstemmende ønsker fra begge parterne om at sagen optages til doms uden ærlig mundtlig forhandling.
 Stk. 4. Når der indkaldes til mundtlig forhandling kan Højesteret rette sine ord til parterne om at de indenfor en kort frist indgiver hver for sig et endeligt påstandsdokument om sagens omstændigheder i kronologisk orden, deres påstande og henvisning til retsregler samt henvisning til retsvidenskabelig litteratur og domme som de vil støtte deres procesførelse på.
 Stk. 5. Højesteret kan begrænse parternes taletid under den mundtlige forhandling. Når der indkaldes til forhandlingen kan der afsættes tid til hver af parterne.
 § 162. Inden den mundtlige procedure begynder i et retsmøde skal der gøres rede for herredsretsdommens domsslutning og ankestævningen i den grad præsidenten finder det

type: other


text:
nødvendigt for klarhedens skyld med henblik på procesførelsen. Herefter vil parterne gøre rede for deres opfattelse af sagen i mundtlige taler.
 Stk. 2. Den første tale holdes af appellanten og herefter holder indstævnte sin tale, medmindre præsidenten har bestemt en anden rækkefølge og parterne er blevet oplyst herom ved indkaldelsen til den mundtlige forhandling. Efter de første taler skal parterne få lejlighed til at fremsætte korte indlæg i samme rækkefølge. Såfremt en rettergangsfuldmægtig fører sagen for parterne kan præsidenten tillade at parterne kan fremsætte korte bemærkninger efte dennes repræsentants indlæg.
 Stk. 3. Under proceduren skal der give en fremstilling af påstandene, hvori parternes tvistemål består, søgsmålsgrundene og anbringender og andre argumenter for sagsgenstanden. Vidtløftig tale bør undgås og proceduren skal være rettet mod de forhold som er omtvistede eller som det er nødvendigt at belyse mere udførligt.
 Stk. 4. Præsidenten leder retsmødet. Han kan forlange at sagføreren holder sig til genstandens substans og undlader at behandle de afsnit af sagen som er uomtvistede eller som af andre grunde ikke kræver nærmere redegørelse. Præsidenten kan gribe ind og sætte stopper for proceduren hvis han finder at talerne bliver for lange eller afsætter tidsgrænser og at proceduren afsluttes når grænsen er nået.
 Stk. 5. Efter at den mundtlige procedure afsluttes optager Højesteret sagen til doms.
 § 163. Højesterets dom bygges på det som er fremkommet i sagen og er bevist eller anerkendt. Bestemmelsen i § 11 finder anvendelse på Højesterets domme.
 Stk. 2. Fremsætter en part nye påstande eller søgsmålsgrunde som ikke har været gjort gældende i herredet kan Højesteret tage disse i betragtning ved afgørelsen af sagen såfremt de er fremsat i partens redegørelse, og at sagens grundlag ikke ændres herved, at det var indskyldeligt at de ikke var blevet fremsat i herredet og at det ville påføre parten tab af rettigheder såfremt der ikke blev taget hensyn til disse.
 § 164. I den grad Højesteret må tage stilling til sagens omstændigheder under proceduren for Højesteret træffer Højesteret bestemmelse herom med en beslutning, uanset hvorvidt der måtte være tvist mellem parterne eller ej, for så vidt afgørelsen ikke er slutning af sagen for retten. Afgørelsen begrundes ikke særskilt, men dennes indhold bør nævnes i retsbogen i fornødent omfang.
 Stk. 2. Højesteret afgør andre spørgsmål ved dom. Hvis sagen hæves eller afvises fra Højesteret skal kun grunden hertil nævnes i dommen, samt sagsomkostninger hvor det er tilfældet. Det samme gælder hvis en herredsretsdom annulleres og hjemvises eller afvises fra herredsretten.
 Stk. 3. Når sagen afgøres i retten med et andet udfald end nævnt i stk. 2 skal parternes påstand anføres i den grad det findes nødvending for en klar konklusion. For så vidt fremstillingen af sagens omstændigheder måtte være mangelfuld, bør Højesteret bøde herpå i sin dom. Hvis og i den grad herredsrettens konklusion bliver ændret skal dette begrundes i Højesterets dom. Hvis Højesteret til tilslutte sig herredsrettens konklusion men ikke dens præmisser, skal Højesteret redegøre for sine argumenter i fornøden grad.
 Stk. 4. Bestemmelserne i § 114 finder tilsvarende anvendelse på


text:
Højesterets domme.
 § 165. Dom bør afsiges snarest muligt efter at sagen optages til doms og ikke senere end 4 uger efter optagelsen. Viser dette sig at være umuligt og sagen blev mundtligt forhandlet skal den mundtlige procedure gentages i den grad Højesteret finder det nødvendigt.
 Stk. 2. Umiddelbart efter optagelsen til doms bør dommerne drøfte sagens argumenter og resultat bag lukkede døre. Inden procesførelsen har præsidenten befalet en af dommerne at føre ordet i mødet, men præsidenten leder rådslagningen, stiller spørgsmål, bidrager til at hver eneste dommers mening fremstår klart og tæller de afgivne stemmer. Afgørelsen sker ved stemmeflertal. Efter rådslagningen befaler præsidenten ordføreren at udarbejde et votum til dom. Deles dommerne i flertal og mindretal skal ordføreren skrive et votum for den for den gruppe som han tilhører, men de øvrige dommere bestemmer hver af dem skal skriver gruppens votum. En dommer som stemmer for annullation af en herredsretsdom eller hjemvisning af sagen og kommer i mindretal, skal også votere om sagens substans. Dommerne affatter i fællesskab dommen, med eller uden særvotum.
 Stk. 3. Ved afsigelse af dom skal domsslutningen læses ophøjt i retten i den grad det findes fornødent. Afgives der særvotum bør det også nævnes.
 § 166. Reglerne i denne lov om civile sagers behandling i herredet finder tilsvarende anvendelse på behandling af ankesager.
 Genoptagelse af sager der ikke er anket
 § 167. Er der afsagt dom i en sag der ikke er blevet anket og ankefristen er udløbet, kan genoptagelsesnævnet ifølge loven om domstole godtage anmodning om genoptagelse af sagen i herredet, såfremt følgende betingelser er opfyldt:
 a. det anses for overvejende sandsynligt at sagens omstændigheder ikke blev bevist med rette da sagen var til behandling og parten kan ikke bebrejdes herfor,
 b. det anses for overvejende sandsynligt at nye processkrifter og beviser vil føre til et væsentlig forskelligt resultat,
 c. andre vigtige argumenter taler for at tilladelse gives, herunder partens vældige interesser der står på spil.
 Stk. 2. Parten kan ikke give afkald på retten til at anmode om genoprejsning.
 § 168. Skriftlig anmodning om genoptagelse bør stiles til genoptagelsesnævnet. I denne skal der anføres udførligt de grunde som anses at give anledning til genoptagelsen og der skal vedlægges fornøden dokumentation.
 Stk. 2. Såfremt anmodningen findes at være åbenbart ubegrundet nægter genoptagelsesnævnet uden videre at give tilladelse. I modsat fald bliver anmodningen og dokumentationen sendt til modparten og han kræves om skriftlig redegørelse med hans instilling inden for en given frist.
 Stk. 3. Genoptagelsesnævntet bestemmer hvorvidt genoptagelse skal godtages. Såfremt genoptagelsesnævntet bifalder anmodningen skal det samtidigt tage stilling til hvorvidt retsvirkningen af den første dom bør ophæves under sagsprocessen. Genoptagelse forhindrer ikke iværksættelse af eksekution ifølge dommen, undtagen retsvirkningen ophæves på denne måde.
 Stk. 4. Er genoptagelse blevet godkendt men der sker udeblivelse under den nye sags behandling i herredet hos den anmodende part, bortfalder sagen uden videre og den tidligere dom står uforandret. Dom bør derimod afsiges selv om modparten udebliver fra et retsmøde.
 Stk. 5. Iøvrigt finder denne lovs regler anvendelse på


text:
den nye behandling af sagen i herredet.
 Genoptagelse af sager der er blevet pådømt i Højesteret
 § 169. Genoptagelsesnævnet ifølge loven om domstole kan give tilladelse til, ifølge en anmodning fra en part i en sag som er blevet pådømt i Højesteret, at sagen bliver taget til fornyet behandling, hvis de i § 167 anførte betingelser er opfyldt.
 Stk. 2. Parten kan ikke anmode om genoptagelse af en sag jf stk. 1 oftere end én gang. Parten kan ikke give afkald på retten til at anmode om genoptagelse.
 Stk. 3. Bestemmelserne i § 168, stk. 1 – 3 finder anvendelse på ansøgning om genoptagelse, behandling af ansøgningen, afgørelse af den og retsvirkningerne af genoptagelse.
 Stk. 4. Er genoptagelse blevet godkendt men der sker udeblivelse under den nye sags behandling for Højesteret hos den anmodende part, bortfalder sagen uden videre og den tidligere dom står uforandret. Dom bør derimod afsiges selv om modparten ikke giver møde i retten.
 Stk. 5. Iøvrigt sker behandlingen af sagen påny for Højesteret i henhold til reglerne i kapitler 24 eller 26 med de fornødne lempelser.
 Ikrafttrædelse, m.v.
 § 170. Loven træder i kraft den 1. juli 1992.
 §§ 171 – 182. (udelades)
 You are here: Home > Legislation > Laws and Regulations - other languages > Danish


text:
Højesteret har taget stilling til beløbsbegrænsede udlægsbegæringer|Horten
 Højesteret har taget stilling til beløbsbegrænsede udlægsbegæringer
 Højesteret har ved kendelser af 16. april 2019 ændret Vestre Landsrets kendelse af 5. juli 2019 – og stadfæstet Østre Landsrets kendelse af 5. september 2019 – hvorefter beløbsbegrænsede udlægsbegæringer ikke afbryder forældelsesfristen for den fulde fordring.
 Vi har tidligere omtalt Vestre Landsrets kendelse af 5. juli 2019, hvor Vestre Landsret afsagde kendelse om, at en beløbsbegrænset udlægsbegæring virker forældelsesafbrydende for kreditors fulde krav, jf. forældelseslovens § 18.
 Efterfølgende omtalte vi Østre Landsrets kendelse af 5. september 2019, hvor Østre Landsret kom frem til det modsatte resultat.
 Begge sager blev efterfølgende indbragt for Højesteret med Procesbevillingsnævnets tilladelse, og Højesteret har den 16. april afsagt kendelse i de to sager i overensstemmelse med Østre Landsrets konklusion.
 Højesteret udtalte i sine præmisser blandt andet:
 'Efter § 18, stk. 1, i forældelsesloven afbrydes forældelse ved indgivelse af anmodning om udlæg, og det er en yderligere betingelse for afbrydelse, at fordringshaveren søger forretningen fremmet inden for rimelig tid. Ved anmodning om udlæg som nævnt i retsplejelovens § 507, stk. 2, søger fordringshaveren under fogedforretningen kun at opnå fuldbyrdelse af den del af sin fordring, der anmodes om udlæg for. I denne situation søger fordringshaveren ikke fogedsagen fremmet til foretagelse af udlæg for den resterende del af fordringen. Ordlyden af § 18, stk. 1, taler således for, at der alene sker afbrydelse af forældelsen for den del af fordringen, der anmodes om udlæg for.
 Denne forståelse stemmer også bedst med de hensyn, som forældelsesloven bygger på. Ved ikrafttrædelsen af loven blev Danske Lov 5-14-4 om fordringshaverens adgang til at afbryde forældelse ved påmindelse således ophævet for alle typer af fordringer. Det fremgår af forarbejderne til loven, at der i den forbindelse blev lagt vægt på de overordnede hensyn bag reglerne om forældelse, herunder til at fordringer afvikles eller bringes på det rene inden for rimelig tid, og til at undgå procesførelse om meget gamle fordringer. Disse hensyn fandtes ikke på tilfredsstillende måde tilgodeset ved en ordning, hvor fordringshaveren til enhver tid kunne forny forældelsesfristen ved blot at tilkendegive over for skyldneren, at han eller hun mente at have et krav mod den pågældende. I tilfælde, hvor en fordringshaver efter retsplejelovens § 507, stk. 2, begrænser sin anmodning om udlæg til en del af fordringen, har anmodningen for så vidt angår den øvrige del væsentlige lighedstræk med en sådan påmindelse, der som anført ikke længere er tilstrækkelig til at afbryde forældelse.'
 (vores fremhævelse er markeret)
 Højsterets kendelse afsagt den 16. april 2020 (sag 146/2019)
 Højesteret har således bestemt, at selvom en kreditor opgør sit fulde tilgodehavende i udlægsbegæringen, så fremmes fogedforretningen kun for den beløbsbegrænsede del. Konsekvensen heraf er, at der kun sker en delvis afbrydelse af forældelsen, jf. forældelseslovens § 18, stk. 1.
 Videre anfører Højesteret, at udlægsbegæringen for så vidt angår den del, der ikke fremmes til udlæg, i højere grad minder om en påmindelse, som ikke ifølge den nugældende forældelseslov har forældelsesafbrydende effekt.
 Kendelsernes betydning
 Med Højesterets kendelser er


text:
der nu taget endeligt stilling, at en beløbsbegrænset udlægsbegæring ikke afbryder forældelsesfristen for den fulde fordring. Højesterets konklusion er i tråd med den overvejende del af den juridiske litteratur om emnet.
 Kendelserne kan give kreditorer anledning til en gennemgang af deres inkassoportefølje med henblik på at vurdere, om der skal gennemføres forældelsesafbrydende handlinger for et større krav end tidligere sket, hvis ikke forældelse allerede er indtrådt.


text:
Brexit-240919 | HugoGaarden.dk
 Brexit-240919
 En sang for demokratiet!
 Den britiske højesteret har énstemmigt erklæret suspensionen af parlamentet for ulovlig. Ifølge Storbritanniens fremmeste jurister skal parlamentet have ret til at diskutere og træffe afgørelser konstant i en helt usædvanlig sag som Brexit. Afgørelsen er et drønende slag mod de seneste års populister og autoritære tendenser og kan få fundamental betydning for demokratiet
 Winston Churchill må vende sig i sin grav – ikke over den britiske højeretsdom, men over den person, der længe har forsøgt at puste sig op som en ny Churchill, nemlig premierminister Boris Johnson. Boris Johnson fik en uhørt lussing af Storbritanniens Højesteret, der i sin kendelse tirsdag kaldte suspensionen af parlamentet ulovlig. Det var en jordskælvsafgørelse, der fremhæver det britiske parlamentariske demokrati, især parlamentet, hvis opgave det er at føre tilsyn med regeringen, og hvis love enhver må adlyde. Churchill trivedes i Underhuset, og han kæmpede en ægte kamp for friheden.
 Boris Johnsons forsøg på at hive Storbritannien ud af EU med populistiske og ulovlige metoder fik et forsmædeligt nederlag ved den énstemmig dom i Højesteret.
 Det var en usædvanlig klar afgørelse, som næsten ingen havde ventet eller turdet turdet håbe på: At Boris Johnsons suspension af parlamentet i 5 uger var ulovlig, at hans beslutning om at anmode dronningen om at suspendere parlamentet var ulovlig, og at parlamentet straks kan indkaldes for at følge Brexit-sagen og træffe de nødvendige afgørelser.
 Afgørelsen er så sønderlemmende for Boris Johnson, at han muligvis trækker sig eller bliver udsat for et massivt forsøg på at få ham afsat.
 Højesterets formand, Lady Hale, læste en fire siders afgørelse op for Højesteret og tv-stationerne og dermed direkte for den britiske befolkning – ja, for hele verden. Boris Johnson fik læst og påskrevet, som man sjældent har oplevet fra en højesteret over for en regering: I flere hundrede år har domstolene udøvet retten til at tage stilling til, om regeringerne følger loven. En regering skal følge landets love. Derfor kan en regerings beslutning også bringes for en domstol for at få beslutningen vurderet. Under den seneste tids debat har der været en hed diskussion om, hvorvidt Højesteret overhovedet kan tage stilling til suspensionen.
 Men det kan domstolene altså, og irettesættelsen af regeringen er uhørt. Skulle det virkelig være nødvendigt med en sådan fundamental belæring om grundlaget for det britiske demokrati – for ethvert demokrati? Nu er det slået fast med syvtommersøm: Parlamentet kan vedtage love, som alle må følge. Det gælder altså også den lov, som oppositionen og 21 fyrede konservative partimedlemmer vedtog, og som betyder, at regeringen ikke kan træde ud af EU uden en aftale. Parlamentet kan ikke ignoreres.
 ”Parlaments eneret til at vedtage love bliver undergravet, hvis regeringen kan hindre parlamentet i at udøve sin magt og vedtage love i lige så lang tid, som parlamentet vil det.”
 Desuden er parlamentet ansvarlig for regeringsførelsen. ”Ansvarligheden over for parlamentet er kernen i Westminster-demokratiet."
 Så kan de demokratiske og juridiske principper ikke udtrykkes klarere. Der er ingen som helst plads til fortolkninger og


text:
smarte finurligheder, som Boris Johnson og hans rådgivere har forsøgt sig med.
 Højesteret er også ganske klar omkring suspensionen. Regeringen har sagt, at den skulle gøre det muligt at forberede Dronningens åbningserklæring for den nye parlamentssamling – med lovforslag – og at den ikke skulle hindre parlamentet i at debattere Brexit. Dét er der tid nok til i de sidste 2-3 uger af oktober, sagde Boris Johnson.
 Denne argumentation blev totalt fejet til side. Suspensionen havde som formål at frustrere eller hindre parlamentet i at udføre sine forfatningsvedtagne funktioner som lovgiver og som tilsynsførende med regeringen, sagde Højesteret. Der ikke var tale om en normal suspension, for den finder nemlig sted under usædvanlige omstændigheder – omkring den ”fundamentale forandring”, der i Højesterets ord vil finde sted den 31. oktober, nemlig om en eventuel udtræden af EU.
 ”Suspensionen hindrer parlamentet i at udføre sine forfatningsmæssige rolle i fire ud af otte uger, så der ikke kan føres en debat eller vedtages en lovgivning.”
 ”Underhuset har som valgte repræsentanter for folket ret til at udtrykke sig om, hvordan forandringen (omkring Brexit) skal finde sted.” Højesteret påpeger den ekstreme virkning, det har på ”vores demokratiske grundlag.”
 Højesretsdommen fik umiddelbart enorme reaktioner. Den viste i ét hug, hvor hårdkogt Boris Johnson håndterede sin regering, sit parti og oppositionen i forsøget på at få briterne ud af EU – en beslutning der bygger på kun et beskedent flertal for en Brexit, nemlig med 52 pct.mod 48 pct. Han har presset 21 konservative partimedlemmer ud, fordi de ikke stemte for hans Brexit-linje. Han vildledte droningen og brød loven med supensionen, og han har sagt, at han ikke nødvendigvis vil følge parlamentets lov om Brexit. Han har talt om forhandlinger i Bruxelles, men der er ikke fremlagt noget som helst konkret forslag, heller ikke om sikringen af en åben grænse mellem Irland og Nordirland.
 Beslutningen vil utvivlsomt få vidtrækkende betydning i Europa og USA. En Højesretsdomstol har turdet træde ind i en betændt politisk krise og har præciseret grundreglerne for magtdelingen mellem parlamentet, regeringen og domstolene. Beslutningen er et dræbende slag for populister og personer med autoritære tendenser, og den viser, at samfundet må have mod til at gå imod forsøg på at manipulere med demokratiet med smarte manøvrer, fake news og løgne.
 Boris Johnson brugte løgne i Brexit-kampagnen, og præsident Donald Trump har i utallige sager bevæget sig på lovgivningens grænser, og senest har han måske overtrådt forfatningen i den nye Ukraine-affære for at kaste smuds på sin demokratiske rival, Joe Biden.
 Afgørelsen var en sang for demokratiet, og bliver måske også et afgørende slag mod de seneste års populisme og autoritære tendenser.


text:
Governor Bob McDonnell Korruption Trial | Billige Canada Goose Jakker Herre Tilbud Online
 Governor Bob McDonnell Korruption Trial
 10. januar 2018 af Canada Goose Udsalg·Kommentarer lukket til Governor Bob McDonnell Korruption Trial
 Højesteret Overturns Tidligere Va. Højesteret Overturns Tidligere Va. Governor s ConvictionUpdated: Mandag, 27. juni 2016 18:46 EDT2016 06 27 22:46:13 GMT
 En enstemmig højesteret har vendt om korruptionens overbevisning af tidligere Virginia-guvernør Bob McDonnell i en afgørelse, der gør det sværere at retsforfølge valgte embedsmænd anklaget for bestikkelse.
 Fuld historie
 En enstemmig højesteret har vendt om korruptionens overbevisning af tidligere Virginia-guvernør Bob McDonnell i en afgørelse, der gør det sværere at retsforfølge valgte embedsmænd anklaget for bestikkelse. Højesteret optager den tidligere guvernør Bob McDonnells appel af hans offentlige korruptionssag. Højesteret optager den tidligere guvernør Bob McDonnells appel af hans offentlige korruptionssag.
 McDonnell sag ved High Court vil afprøve rækkefølge LawsMcDonnell sag ved High Court vil afprøve rækkevidde af bestikkelseslove Opdateret: tirsdag den 26. april 2016 kl. 14:39 EDT2016 04 26 18:39:17 GMT
 Højesteret vil beslutte, hvor langt politikere kan gå i favoriserer Moncler Outlet Online for folk, der giver dem penge, da det tager op for den offentlige korruptionssag fra tidligere Virginia-guvernør Bob McDonnell.
 Højesteret vil beslutte, hvor langt politikere kan gå i favoriserer for folk, der giver dem penge, da det tager op for den offentlige korruptionssag fra tidligere Virginia-guvernør Bob McDonnell.
 Jurister: McDonnell Rightfully ConvictedJurors: McDonnell Rightfully ConvictedUpdated: 23. april, 2016 04:40 PM2016 04 26 21:26:12 GMT
 Jurister, der dømte tidligere Virginia Gov. Supreme Court, har appel i sagen.
 Tidligere VA 1. Lady gør endelig skriftligt anbringende til Moncler Jakke Dame appel Courtformer VA 1. Lady gør endelig skriftligt anbringende til appelretten Opdateret: torsdag den 17. september 2015 kl. 21:43 EDT2015 09 17 13:43:37 GMT
 Appelretten Hører Argumenter i Ex Governor s CaseAppeals Court Hører Argumenter i Ex Governor s CaseUpdated: 12. maj, 2015 03:52 PM2015 05 12 22:48:38 GMT


text: 1 Side 1 Nyhedsbrevet den 1ste Velkommen til Advokatfirmaet Drachmanns Nyhedsbrev Den 1 ste. Advokat Morten Ammentorp inviterer alle udlejere til Gå- Hjem-Møde om den nye lejelov på Nykøbing F. Teater, torsdag, den 10. september 2015, kl til kl. ca For tilmelding og yderligere om Gå-Hjem-Mødet, se Vi har sommerferielukket fra 20. til 31. juli 2015 (begge dage inkl.). I den periode vil kun presserende henvendelser, af uopsættelig karakter, blive behandlet af en ferievagt. Vi ønsker dig god læselyst og en god sommer! Morten Ammentorp, Morten Jensen og Lone Rømø. Indhold - Ny lejelov pr. 1. juli 2015 Stakkels udlejere! - Tilbagebetalingskrav mellem ægtefæller - Slut med 100% finansiering af boligkøb - Benyttelse af sommerhus - Arbejdsgiver har pligt til at forlænge erhvervsuddannelsesaftale ved barselsorlov - Forskelsbehandling af medlemmer i gule fagforeninger. - Nyt fra landbruget: Randzone-afgørelsen og ny retssag om gødningsreglerne - Usikkerhed om Værdiansættelsescirkulæret ved værdiansættelse af fast ejendom i dødsboer - Ændring af indestående på klientkonti - Opløsning af sameje mellem ugifte kræver enighed - Erhvervsstyrelsen øger fokus på ulovlige aktionær- og anpartshaverlån - Hvad er betingelserne for at erklære en skyldner konkurs? - Udsigt til nye regler om ansættelsesklausuler2 Side 2 Så kom den nye lejelov - stakkels udlejer Pr. 1. juli 2015 trådte den nye lejelov i kraft. Her er et kort overblik over nogle af de større ændringer i lejeloven: Der indføres pr. 1. juli 2015 en ny Typeformular A9. Det betyder, at man ikke længere må benytte Typeformular A8. Fra 1. juli 2015 kan man ikke længere aftale trappeleje. Igangværende trappelejeklausuler fortsætter til de udløber, hvorefter de ikke kan forlænges. Med den nye lejelov har man fremover lov til at regulere lejen (forhøje) i henhold til nettoprisindekset. Aftale herom skal tilføjes i lejekontraktens 11. Det bliver obligatorisk at foretage ind- og udflytningssyn. Udlejer og lejer skal foretage et fællessyn af lejemålet, både i forbindelse med ind- og udflytning. Lejemålet skal gennemgås rum for rum også udvendigt (hvis det lejede er et hus). Advokatfirmaet Drachmann anbefaler, at udlejer altid, både ved ind- og udflytning, foretager en detaljeret fotografering af lejemålet. Udlejer skal udarbejde ind- og udflytningsrapport, ligesom udlejer skal indkalde lejer skriftligt til synene. Ellers mister udlejer sin ret til at rejse krav om betaling for lejers misligholdelse (mangler) i lejemålet. Begrebet nyistandsat forsvinder, og i lejekontrakter som indgås pr. 1. juli 2015, kan man ikke længere kræve, at lejemålet ved fraflytning skal afleveres nyistandsat (gælder ikke for lejeaftaler indgået før 30. juni 2015). Fra 1. juli 2015 kan man som udlejer alene kræve, at lejemålet skal normalindstandsættes. Hermed menes alene nødvendig maling, hvidtning, tapetsering samt mellemslibning og lakering af gulve. Det vil bero på en konkret vurdering i det enkelte lejemål, hvad der skal foretages af normalistandsættelse. Hvis du har udlejet din ejerlejlighed eller dit hus, og gerne selv vil benytte dette, indføres med den nye lejelov en ret til at kunne opsige lejeren med et varsel på 12 måneder. Før skulle lejeren også opsiges med et varsel på 12 måneder, men lejeren


text: kunne fremsætte indsigelser mod opsigelsen, og derefter skulle boligretten tage stilling til, om opsigelsen var rimelig eller ej. Med den nye lejelov slipper udlejer altså for en retlig prøvelse af, om opsigelsen er rimelig eller ej. Fra 1. juli 2015 er udlejning af sommerhuse ikke længere omfattet af lejeloven. Fremover skal udlejere betale et gebyr på kr , hvis en sag tabes i Huslejenævnet. Det kræver dog, at lejeren får fuldt medhold i sin klage. Klagegebyret for at få en sag behandlet i Huslejenævnet forhøjes til kr. 300, men prisen for at få Huslejenævnet til at fastsætte lejens størrelse, sættes ned til kr Advokat Morten Ammentorp inviterer alle udlejere til Gå- Hjem-Møde om den nye lejelov på Nykøbing F. Teater, torsdag, den 10. september 2015, kl til kl. ca For tilmelding og yderligere om Gå-Hjem-Mødet, se Morten Ammentorp Tilbagebetalingskrav mellem ægtefæller Ved landsretsdom af 4. november 2014 tog Østre Landsret stilling til, hvorvidt tilbagebetalingskrav mellem ægtefæller var forældet. Skilsmissesæreje Ægtefællerne oprettede forud for ægteskab ægtepagt, hvorefter der var skilsmissesæreje for hele deres formue ved ægteskabets indgåelse, og hvad de senere hver især måtte erhverve. Delvis indfrielse af realkreditlån i fast ejendom De ejede en ejendom i lige sameje, og deres respektive andel af ejendommen var således en del af deres skilsmissesæreje. Manden indfriede, hvilket blev dokumenteret under sagen, af 2 gange i 2003 og i 2004 delvis realkreditlånet i ejendommen. Tilbagebetalingskrav i forbindelse med separation3 Side 3 Parterne blev separeret i juni 2013, og manden rejtse, i forbindelse med separationen, krav om, at hustruen skulle tilbagebetale halvdelen af indfrielsesbeløbet. Rettens afgørelse Retten konstaterede, at tilbagebetalingskrav var støttet på den almindelige formueretlige berigelsesgrundsætning, og at tilbagebetaling som følge af de familieretlige forhold først blev aktualiseret, når og hvis parternes ægteskab ophørte, eller den faste ejendom skulle sælges. Derfor fandt retten ikke, at mandens tilbagebetalingskrav rejst i forlængelse af separationen i 2013 var forældet. Hustruen blev derfor forpligtet til at betale halvdelen af indfrielsesbeløbet. Lone Rømø Det er også muligt at få dispensation, hvis en kunde sælger sit hus med tab for at afværge økonomiske problemer, fx grundet arbejdsløshed, og kunden herefter ønsker at købe et billigere hus, som svarer til kundens økonomi. Sanktion ved overtrædelse Hvis pengeinstituttet tilbyder lån i strid med den nye bekendtgørelse, kan Finanstilsynet give et påbud om at ændre praksis eller udstede bøde til pengeinstituttet. Konsekvens De nye regler medfører, at boligkøbere med en svag økonomi vil være udelukket fra at købe huse i de mere attraktive områder, da de ikke har råd til udbetalingen. Advokat Christina Gjervig Iversen Slut med 100% finansiering af boligkøb Fra 1. november 2015 er det ikke længere muligt at købe en bolig med 100% belåning. Køber skal, ifølge en ny bekendtgørelse om god skik for finansielle virksomheder, selv stille med en passende udbetaling, som er fastsat til 5% af købesummen. Hvis boligen koster , skal køber altså selv have til udbetalingen. Udbetalingen på kr må ikke finansieres ved en samtidigt, nyoprettet kassekredit. Dispensation Der er i visse tilfælde mulighed for at


text: dispensere for reglerne, hvis det er økonomisk forsvarligt. Der kan eksempelvist gives dispensation, hvis der er tale om en studerende, der ikke har haft mulighed for at spare op, men som kan se frem til et job med en høj indtægt. Dette kræver dog dokumentation for et højt rådighedsbeløb beregnet efter et fastforrentet lån, samt at gælden afdrages, så lånet inden for en kortere årrække på 2-3 år er nedbragt til 95% af ejendommens værdi. Benyttelse af sommerhus Uanset hvordan man bruger sit sommerhus, er der nogle helt overordnede regler, man skal kende. Det følger af planloven, at sommerhuse kun må benyttes til sekundær bolig (altså som sommerhus). Sommerhus som helårsbolig Der er dog tre muligheder for helårsbenyttelse af et sommerhus: Konkret dispensation fra kommunen, hvilket oftest sker til ejere af dagligvarebutikker eller ejere af hotellignende virksomhed i sommerhusområdet. Ejendommen blev lovligt benyttet som helårsbolig inden området blev udpeget til sommerhusområde, og retten til helårsbeboelse ikke senere er bortfaldet, eller Ejendommen har været ejet i mindst 8 år, og ejer er pensionist, eller ejer er fyldt 60 år og modtager pension. Pensionist defineres nærmere som en person, der oppebærer folkepension, førtidspension, efterløn, flexydelse. Retten til helårsbeboelse gælder tillige ægtefælle eller samlever med pensionisten.4 Side 4 Hvis ikke en af ovenstående kategorier er opfyldt, må sommerhuset kun benyttes som sommerhus. Sommerhuset må gerne benyttes om vinteren, men brugen er reguleret i planloven. Sommerhusets benyttelse Det fremgår af planlovens 40, at sommerhuse alene må benyttes til kortvarige ferieophold i perioden fra 1. oktober marts. Efter retspraksis må sommerhuse ikke benyttes i mere end 13 uger i vinterperioden. Praksis er ikke helt entydig, så hvis man skal være på den sikre side, skal det ikke benyttes i mere end 7-8 uger. De enkelte perioder sommerhuset benyttes i vinterperioden, må maksimalt have en varighed af 3-4 uger. Derudover skal der tillige være et vist interval mellem de perioder, hvor sommerhuset benyttes formentlig omkring en uge inden ny sammenhængende benyttelse finder sted. Sommerhuset udlejning Såfremt sommerhuset udlejes, skal ovenstående bestemmelser om brugen respekteres, men derudover så skal ejer være opmærksom på, at udlejning ikke må ske erhvervsmæssigt. Erhvervsmæssigt er ikke et fast begreb. Efter retspraksis er det ikke erhvervsmæssigt, at eje 1-2 sommerhuse som udlejes og tillige benyttes privat. Modsat er der ikke tvivl om, at 3 sommerhuse der ikke benyttes privat vil være erhvervsmæssigt. I sidste ende er det op til domstolene konkret at vurdere, om der er tale om erhvervsmæssig udlejning eller ej. Advokat Michelle Ljungstrøm Arbejdsgiver har pligt til at forlænge erhvervsuddannelsesaftale ved barselsorlov Højesteret har fastslået, at en elev havde ret til at få forlænget sin erhvervsuddannelsesaftale, som udløb under hendes graviditet. Det var desuden arbejdsgivers pligt at søge afklaret, om eleven ønskede at forlænge uddannelsesaftalen. Sagens faktum En gartnerelev blev gravid under sit uddannelsesforløb. Erhvervsuddannelsesaftalen nåede at udløbe, mens eleven var på graviditets- og barselsorlov. Eleven anmodede ikke om forlængelse af uddannelsesaftalen, og arbejdsgiveren tilbød ikke forlængelse, hvilket medførte, at ansættelsesforholdet ophørte. Under retssagen gjorde eleven gældende, at arbejdsgiveren var


text: forpligtet til at forlænge elevens uddannelsesaftale efter erhvervsuddannelsesloven 58. I forlængelse heraf krævede eleven godtgørelse for overtrædelse af erhvervsuddannelsesloven og ligebehandlingsloven. Højesterets dom Tvistlighedsnævnet og Landsretten frifandt arbejdsgiveren for overtrædelserne, hovedsageligt med den begrundelse, at eleven ikke selv havde fremsat anmodning om forlængelse af uddannelsesaftalen. Højesteret kom frem til det modsatte resultat. Højesteret fastslog, at erhvervsuddannelsesloven pålagde arbejdsgiveren en pligt til oplæring af eleven, hvilket medførte en forpligtelse for arbejdsgiveren til at søge afklaret, om der var behov for forlængelse af erhvervsuddannelsesaftalen. Højesteret fandt derfor, at arbejdsgiveren havde overtrådt erhvervsuddannelsesloven samt ligebehandlingsloven. Godtgørelsen for overtrædelse af ligebehandlingsloven blev fastsat til kr., svarende til ca. 2 måneders løn. Dette var en fravigelse af sædvanlig praksis om fastsættelse af godtgørelse, som normalt svarer til minimum 6 måneders løn. Fravigelsen skyldtes betydelig retsusikkerhed omkring erhvervsuddannelsesloven 58. Der blev ikke tilkendt godtgørelse for uberettiget opsigelse efter erhvervsuddannelsesloven, da dette ville medføre dobbelt kompensation for de samme forhold. Bemærkninger Dommen fastslår, at arbejdsgiver som følge af sin oplæringspligt, har pligt til, af egen drift, at søge afklaret, om en elev ønsker en forlængelse af uddannelsesaftalen grundet graviditet. Det er derfor vigtigt, at arbejdsgivere iagttager denne handlepligt. Desuden viser dommen, at i tilfælde med overtrædelse af både erhvervsuddannelsesloven og ligebehandlingsloven, tilkendes5 Side 5 der ikke godtgørelse efter begge regelsæt, hvis de kompenserer for de samme forhold. Ved fremtidige overtrædelser må det forventes, at godtgørelsen fastsættes efter sædvanlig praksis, dvs. minimum 6 måneders løn, da den tidligere retsusikkerhed omkring erhvervsuddannelsesloven 58 nu er afklaret med Højesterets dom. Morten Jensen Forskelsbehandling af medlemmer i gule fagforeninger. Store dele af det danske arbejdsmarked er reguleret af områdeoverenskomster, som er forhandlet på plads af medarbejdernes fagforening. Overenskomsterne indeholder de ansættelsesvilkår, som arbejdspladsens medarbejder er underlagt, og udgangspunktet er, at alle medarbejdere kan gøre overenskomstens vilkår gældende, uanset om medarbejderen er organiseret i den fagforening, som har forhandlet overenskomstens vilkår på plads. Det er traditionelt de røde fagforeninger, som forhandler vilkårene med arbejdsgiverforeningerne. Sideløbende med de almindelige, røde fagforeninger finde de gule fagforeninger. De gule fagforeninger er oftest et billigere alternativ til de røde fagforeninger, idet medlemsskabet oftest er billigere. Til gengæld indgår de gule fagforeninger sjældent overenskomster, og har normalt ikke tillidsrepræsentanter på arbejdspladserne. Medlemmer i de gule fagforeninger har derfor sjældent bidraget til udarbejdelse og forhandling af den på arbejdspladen gældende overenskomst. Til trods for dette gælder overenskomsten som udgangspunkt lige for medlemmer af røde og medlemmer af gule fagforeninger. Højesterets dom af 4. juni Den hidtidige opfattelse af, at medarbejdere på samme arbejdsplads var ligestillede under overenskomsten, uanset fagforening, er dog blevet nuanceret som følge af Højesterets principielle afgørelse af 4. juni Sagen omhandlede arbejdsgivers ret til at forskelsbehandle medarbejdere, som ikke var organiserede i den forhandlingsberettigede fagforening på området. Sagen drejer sig som om to medlemmer af Det Faglige Hus, der tidligere var ansat i en emballagevirksomhed. Af overenskomsten på området, som var forhandlet af 3F og HK fremgik det, at medlemmer af 3F Industri og HK var berettiget til at modtage sygedagpenge med tillæg af supplerende


text: sygehjælp i tilfælde af sygdom. Medarbejdere som ikke var organiserede i 3F eller HK, kunne alene kræve almindelige sygedagpenge. Både Landsretten og Højesteret traf afgørelse om, at det forhold, at en overenskomst gav bedre vilkår for medlemmer af de forhandlingsberettigede fagforeninger, ikke var i strid med loven om foreningsfrihed. Som følge heraf kunne medarbejdere, som ikke var organiserede i 3F eller HK ikke kræve tillæg af supplerende sygehjælp. Det har således en konsekvens at vælge gule fagforeninger på grund af et lavere medlemskontingent, da det kan medføre dårligere ansættelsesvilkår end hos kollegaer, som er medlemmer i traditionelle fagforeninger. Advokatfuldmægtig Sissel Egede-Pedersen6 Side 6 Randzone-afgørelsen og ny retssag om gødningsreglerne Randzone-afgørelsen: Den 11. maj 2015 frifandt Retten i Holstebro to landmænd for overtrædelse af randzoneloven ved i efteråret 2012 og foråret 2013 at have tilsået nogle arealer med havre og vårbyg, som er omfattet af randzoneloven. Vandløb omfattet af randzoner I efteråret 2012 og foråret 2013 herskede der stor usikkerhed om den nærmere forståelse af randzoneloven. Det bemærkes i den forbindelse, at kompensationskortet med en foreløbig angivelse af, hvilke vandløb der var omfattet af randzoneloven, i alvorlig grad var behæftet med fejl. Da kompensationsordningen efter landdistriktsordningen bortfaldt som følge af den afgørelse, der blev truffet i Natur- og Miljøklagenævnet den 6. december 2012, opstod der yderligere tvivl om, hvorledes der skulle forholdes med hensyn til loven. Der har, i relation til den første randzonelov, således været mange usikkerhedsfaktorer, og på denne baggrund fandt retten, at der fra de tiltaltes side alene var udvist en så ringe grad af uagtsomhed, at det var betænkeligt at anse de tiltalte for skyldige. Ved vurderingen heraf var det også taget i betragtning, at det fra myndighedernes side blev tilkendegivet, at jordbrugerne kunne regne med, at der ikke ville blive pålagt bøder for det første år og også senere, så længe der var tvivl om, hvor der skulle udlægges randzoner. Retten har endeligt også taget i betragtning, at det relativt hurtigt efter lovens ikrafttræden viste sig nødvendigt at revidere randzonelovgivningen. Dommen er endelig Den 22. maj 2015 oplyste Statsadvokaten i Viborg, at sagen ikke ville blive anket. Det indebærer, at dommen står ved magt. På gerningstidspunktet (2012 og 2013) gjaldt 2012-loven, der blev ændret i I 2014-loven opererer man nu med nogle mere objektivt konstaterbare kriterier i modsætning til loven, hvor kriteriet for, om et vandløb var omfattet, beroede på et konkret skøn. Sagen vedrørte udelukkende om de to landmænd havde overtrådt den dagældende randzonelovgivning. Retten i Holstebro har således ikke taget stilling til, om Randzoneloven er i strid med ekspropriationsretlige grundsætninger eller EUretten. Gødningssagen: Bæredygtigt Landbrug har stævnet staten med påstand om, at de danske særregler for brug af gødning er ulovlige. Retssagen verserer ved Vestre Landsret. Sagen handler kort om de danske gødningsregler, der bygger på anvendelsen af det økonomiske optimum er i strid med EUretten. De danske regler indebærer, at landmændene maksimalt må gøde omkring 20 pct. under det såkaldte "økonomiske optimum". Den danske metode medfører, at landmændene kun må anvende 80 kilo


text: gødning, når det egentlig ville være økonomisk optimalt at anvende 100 kilo. Ifølge EU-reglerne, nitratdirektivet, fremgår det imidlertid, at medlemslandene i EU skal følge et økologisk ligevægtsprincip. Dette ligevægtsprincip skal sikre, at der er balance mellem, hvor meget kvælstof planterne optager, og hvor meget de tilføres. Det betyder, at landmændene må anvende den mængde gødning, planterne kan optage og ikke mere. På grund af de danske regler undergødsker danske landmænd afgrøderne, og derfor er jorden langsomt blevet udpint, samtidig med at udbyttet er blevet reduceret, og kvaliteten har været faldende. Advokatfuldmægtig Rasmus Lindsten7 Side 7 Usikkerhed om Værdiansættelsescirkulæret ved værdiansættelse af fast ejendom i dødsboer I en ny kendelse fra Vestre Landsret af 16. februar 2015 blev det fastslået, at SKAT ikke er bundet af et dødsbos værdiansættelse af 2 faste ejendomme, dette til trods for, at dødsboets værdiansættelse af ejendommen lå inden for +/- 15 % af den seneste offentliggjorte ejendomsvurdering. Værdiansættelsescirkulæret fra 1982 (cirkulærer om værdiansættelse af aktiver og passiver i dødsboer m.m. og ved gaveafgiftsberegning, cirkulære nr. 185 af 17. november 1982), som ind til kendelsen, både i teori og praksis, har været lagt til grund som en sikker og accepteret metode til at fastsætte værdier i dødsboer og generationsskifter, er for nylig (beklageligvis) blevet ophævet administrativt, for så vidt angår værdiansættelse af unoterede aktier og anparter. Der henvises til artikel i Nyhedsbrevet fra 1. april 2015 af advokat Lone Rømø. Værdiansættelsescirkulæret og fast ejendom Værdiansættelsescirkulæret er dog fortsat gældende vedrørende værdiansættelse af fast ejendom. Det betyder, at hvis dødsboets eller parternes værdiansættelse ligger inden for +/-15 % af den seneste offentlige vurdering, skal SKAT acceptere dødboets eller parternes værdiansættelse ved beregning af bo- og gaveafgift. Reglen bliver også populært kaldt for 15 %- reglen. Hidtil gældende praksis Helt tilbage til medio 1980 erne har Skattedepartementet i en afgørelse fastslået, at SKAT ikke har adgang til at lade en fast ejendom vurdere (af en sagkyndig), hvis den fastsatte kontantværdi for den faste ejendom lå inden for +/- 15 % af den seneste offentlige ejendomsvurdering. Skattedepartementet har i den gamle afgørelse lagt vægt på, at reglerne om værdiansættelse af faste ejendomme skulle være let håndterbare, samt at Staten måtte anses for at være nærmest til at bære risikoen for, at den af vurderingsmyndighedens fastsatte kontantejendomsværdi for den faste ejendom eventuelt er for lav. Selv i de situationer, hvor erhververen af den faste ejendom er overdraget i henhold værdiansættelsescirkulæret, og hvor erhververen kort tid herefter videreoverdrager den faste ejendom til højere pris, var det Skattedepartementets opfattelse, at SKAT ikke kunne tilsidesætte en værdiansættelse foretaget i henhold til værdiansættelsescirkulæret. Der var således efter Skattedepartementets opfattelse alene adgang til at få foretaget en (sagkyndig)vurdering, hvor dødsboet eller parternes værdiansættelse ikke overholdt grænsen på +/- 15 % i Værdiansættelsescirkulæret, eller hvor der var sket ændringer af den faste ejendom - det være sig både faktiske ændringer (f.eks. til- eller ombygning) eller retlige ændringer. Ny praksis efter kendelse I kendelsen af 16. februar 2015 fra Vestre Landsret fik SKAT medhold i, at SKAT


text: kunne anmode skifteretten om, at der blev udmeldt en sagkyndig til at foretage vurdering af de faste ejendomme. Dette til trods for, at dødsboets havde overdraget ejendommen inden for intervallet i Værdiansættelsescirkulæret. I kendelsen har Vestre landsret fastslået, at der ikke er en fast administrativ praksis på området for dødsboer. Samtidig udtalte Landsretten dog, at en eventuel fast administrativ praksis på gave-området, ikke kunne føre til et andet resultat. Landsretten har dermed lagt op til, at der muligvis gælder forskellige regler for overdragelse i levende live og ved død. Kendelsen medfører, at dødsboer og parter ikke kan vide sig sikre i forbindelse med overdragelser, selvom værdiansættelsen af den faste ejendom ligger inden for intervallet i værdiansættelsescirkulæret, (og der ikke er foretaget tilog/eller ombygninger af den faste ejendom siden sidste offentlige ejendomsvurdering). Kendelsen har derfor unægteligt svækket den ellers siden 1980 erne skabte forudsigelighed og sikkerhed, og dermed er borgernes retssikkerhed blevet ringere. Morten Ammentorp Ændring af indestående på klientkonti Den 26. marts 2015 vedtog folketinget, ved implementering af direktiv om indskydergarantiordninger, at indskydergarantifondens ubegrænsede dækning af indestående på klientkonti ophørte med udgangen af maj 2015.8 Side 8 Dækningen for almindelige kontohavere vil være uændret på euro. Der er imidlertid en markant ændring af de tidligere særlig beskyttede konti. Fremover vil beskyttelse af klientmidler, som udgangspunkt, være omfattet af netop denne grænse på euro pr. klient pr. pengeinstitut, hvor i opgørelsen medregnes klientens evt. andre indestående i samme pengeinstitut. Der vil dog være en udvidet dækning på op til euro ved indeståender som vedrører transaktioner af fast ejendom, der ikke skal udnyttes erhvervsmæssigt, og for visse erstatninger for forbrydelse mv., er der en udvidet dækning på op til euro i 6 måneder. Lone Rømø Opløsning af sameje mellem ugifte kræver enighed Når to samlevende køber et aktiv sammen, f.eks. en ejendom, opstår der et sameje. Mange samejer går rigtig godt, og uden de store gnidninger løser man de udfordringer, der kan (og vil) opstå, herunder også spørgsmålet om en eventuel opløsning enten ved salg til 3. mand, eller ved at en af ejerne overtager hele ejendommen. Opløsning af sameje Desværre er der også rigtig mange, der må sande, at når et sameje ønskes opløst, så står man fuldstændig på egne ben i forhold til at finde en løsning. Der ingen retsregler, der regulerer, hvordan et sameje mellem to ugifte skal opløses. Den ene ejer kan hverken sætte ejendommen til salg, sælge til 3. mand eller overdrage til sig selv, uden den anden ejers medvirken. Det betyder, at hvis den ene ejer opgiver samejet, stopper sine betalinger og ikke vil medvirke til noget som helst, så har den tilbageværende ejer, når alt sættes på spidsen, to valgmuligheder enten at påtage sig at betale alle udgifterne for ejendommen, eller lade ejendommen gå på tvangsauktion. En tvangsauktion vil medføre, at begge parter vil stå tilbage med en stor gæld dette uanset at den ene part har gjort alle tænkelige forsøg på en fornuftig løsning, men bare ikke har økonomisk mulighed for at betale alle


text: udgifter selv. Manglende betaling Hvis begge parter har en fornuftig økonomi, og ejer andre aktiver end ejendommen, så vil udsigten til en tvangsauktion i de fleste tilfælde få selv de mest genstridige medejere til at finde en løsning, men det sker ofte, at der er stor forskel på, hvordan to ejere berøres af en tvangsauktion. Hvis den ene ejer i forvejen har stor gæld, og er uden udsigt til at blive solvent, så vil kravet efter en tvangsauktion i det samlede billede ikke betyde nær det samme, som for den anden ejer, der måske har andre aktiver i form af opsparing, virksomhed eller lign. Den solidariske hæftelse for gælden betyder, at kreditorerne kan kræve den fulde betaling hos den ejer, der har formue. Opløsningen af sameje hænger ofte sammen med ophævelse af samlivet. Det betyder, at opløsning ofte skal ske i en situation, hvor den ene eller begge ejere er meget berørte følelsesmæssigt. Jo flere følelser der er på spil, desto sværere er det oftest at blive enige om fornuftige løsninger. Samejeoverenskomst Med en god og gennemarbejdet samejeoverenskomst er der taget stilling til, hvordan samejet skal opløses, hvordan værdien af ejendommen skal fastsættes, hvordan der udpeges en mægler, regulering af hvorvidt den ene part har indskudt flere kontante midler i ejendommen end den anden osv. osv. Med samejeoverenskomsten er man i vidt omfang sikret i de tilfælde, hvor der ikke kan opnås enighed om opløsning. Uanset at der er oprettet en samejeoverenskomst, så står det ejerne fuldstændig frit for at blive enige om en anden løsning den dag, samejet skal opløses. Samejeoverenskomsten er den enkelte ejers sikkerhed for, at samejet, uanset enighed, til enhver tid kan opløses. Advokat Michelle Ljungstrøm9 Side 9 Erhvervsstyrelsen øger fokus på ulovlige aktionær- og anpartshaverlån Nye tiltag Erhvervsstyrelsen meddelte i sit nyhedsbrev for maj 2015, at de ville sætte øget fokus på selskabers ulovlige aktionær- og anpartshaverlån (A-lån). Som led heri har Erhvervsstyrelsen udsendt breve direkte til selskaber, med opfordring om at afvikle lånene så hurtigt som muligt. Hensigten med brevene er at hjælpe selskaberne og give en advarsel. Erhvervsstyrelsen følger op på brevene ved grundig gennemgang af de pågældende selskabers årsrapporter for Reglerne om forbud mod aktionærlån Forbuddet mod A-lån fremgår af selskabsloven. Det indebærer, at selskaber ikke må yde lån til dets ejere eller ledelse. Reglerne gælder for kapitalselskaber, herunder A/S, ApS, IVS og P/S. Formålet med forbuddet er at sikre selskabets kreditorer mod, at ejerne samt ledelsen tømmer selskabet for værdier, som efterfølgende ikke kan tilbagebetales. Desuden beskytter forbuddet mod omgåelse af reglerne om beskatning af udbytte og A-indkomst. Det er også forbudt for selskaber at yde lån til ledelsen i selskabets moderselskab, eksempelvis et holdingselskab og disse fysiske personers nærtstående. Forbuddet mod A-lån omfatter følgende dispositioner fra selskabet til ovennævnte personkreds: 1) Traditionelle pengelån. 2) Stille andre midler end penge til rådighed. 3) Stille sikkerhed for et lån eksempelvis i form af pant eller kaution. Det er dog fortsat muligt at yde lån eller stille sikkerhed inden for koncernforhold fra et


text: datterselskab til dets moderselskab. Konsekvenser Findes der ulovlige A-lån i et selskab, skal selskabet sørge for, at beløbet inkl. renter tilbagebetales til selskabet. Såfremt de ulovlige A-lån stadig figurerer i selskabers årsrapporter, påtænker Erhvervsstyrelsen at fremsende påbud om inddrivelse af de ulovlige lån til selskabet, at orientere SKAT, og evt. at politianmelde selskabet (bødestraf). Hvis låntager ikke kan tilbagebetale lånet, risikerer de personer, som har etableret og opretholdt lånet at blive ansvarlige for selskabets tab. Ulovlige A-lån kan også få betydning for selskabets ledelse, hvis selskabet erklæres konkurs. I så fald indgår det ulovlige A- lån i vurderingen af, om ledelsen skal pålægges konkurskarantæne, dvs. forbydes at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed for en periode. Rådgivning Det anbefales, at selskaber får rådgivning om, hvordan selskabet undgår at etablere ulovlige A-lån, hvorvidt der allerede foreligger et ulovligt A-lån i selskabet, og hvorledes et ulovligt A-lån kan bringes i orden. Morten Jensen Hvad er betingelserne for at erklære en skyldner konkurs? Hos Advokatfirmaet Drachmann bliver spørgsmålet ofte stillet af kreditorer, der forgæves har forsøgt at inddrive deres tilgodehavende hos en skyldner. Betingelserne for at erklære en skyldner konkurs Afsigelse af et konkursdekret over en (juridisk eller fysisk) person er betinget af, at vedkommende er insolvent. En skyldner er insolvent, når vedkommende er ude af stand til at betale sine kreditorer, efterhånden som de forfalder, medmindre betalingsudygtigheden må antages at være forbigående. Kreditor skal have såkaldt retlig interesse i at få afsagt konkursdekret over skyldneren. Kreditor har eksempelvis retlig interesse i en konkurs, hvis denne, gennem konkursen, vil kunne få hel eller delvis dækning af sit krav, eller der godtgøres et behov for undersøgelse af, om der findes yderligere aktiver10 Side 10 hos skyldner, eller hvis der er en formodning om, at skyldner har foretaget dispositioner, der kan omstødes. En kreditor kan dog ikke forlange skyldneren erklæret konkurs, hvis: (1) kreditorens fordring er sikret ved betryggende pant i skyldnerens ejendom, eller (2) kreditorens fordring er sikret ved betryggende pant stillet af tredjemand, eller (3) kreditorens fordring er uforfalden og af tredjemand er eller tilbydes sikret ved betryggende pant. Omkostninger ved konkursbegæringens indlevering Ved konkursbegæringens indlevering skal der betales retsafgift på kr Retsafgiften, samt de rimelige omkostninger forbundet med konkursbegæringens indlevering og mødet i skifteretten, kan efterfølgende anmeldes som et krav i konkursboet. Disse omkostninger vil blive dækket forud for al anden gæld i konkursboet. Hvis skyldner bestrider konkursbegæringen, for eksempel hvis kreditors krav bestrides, eller skyldner ikke anser sig for insolvent, påføres konkursrekvirenten yderligere omkostninger, idet skifteretten herefter kan pålægge parterne at indlevere processkrifter og procedere sagen mundtligt over for skifteretten. Hvis konkursbegæringen afvises, risikerer konkursrekvirenten at blive pålagt at dække skyldners sagsomkostninger. Desuden risikeres eventuelt erstatningsansvar for skyldners øvrige tab. Sikkerhedsstillelse Når konkursdekretet er afsagt, udpeger skifteretten en kurator til at behandle konkursboet. Den kreditor, som har begæret konkursen, skal stille sikkerhed for omkostningerne ved boets behandling. Der er tale om en sikkerhedsstillelse, der alene kan udnyttes i det omfang, at boets aktiver ikke rækker til dækning af omkostningerne. I praksis


text:
udgør sikkerheden kr En kreditor, der har begæret en skyldner konkurs og stillet den angivne sikkerhed for omkostningerne ved konkursbehandlingen, hæfter ikke for omkostningerne ved bobehandlingen ud over sikkerhedsstillelsen. Hvis en kreditor har tinglyst virksomhedspant i skyldnerens aktiver, nedsættes konkursrekvirentens sikkerhedsstillelse til halvdelen af, hvad der normalt kræves i sikkerhedsstillelse, dvs. typisk kr Den kreditor, der har tinglyst virksomhedspant, skal straks efter konkursdekretets afsigelse stille en sikkerhed på kr for bobehandlingsomkostningerne. Skifteretten kan dog fritage en kreditor for sikkerhedsstillelse, hvis særlige hensyn til kreditor eller skyldner taler for dette. Hvis skifteretten fritager for sikkerhedsstillelse, indestår statskassen for omkostningerne ved konkursboets behandling. Der er eksempelvis fast praksis for, at en lønmodtager ikke skal stille sikkerhed, hvis lønmodtageren begærer konkursen på grund af manglende lønudbetaling mv. Sammenfatning Det er forbundet med en økonomisk risiko at begære en skyldner konkurs. Derudover risikerer konkursrekvirenten en længerevarende, omkostningstung proces mod den skyldner, der bestrider konkursbegæringen. Derfor bør en kreditor inden indlevering af konkursbegæring overveje, om kravet mod skyldneren står i (mis)forhold til denne risiko. Advokatfuldmægtig Rasmus Lindsten Udsigt til nye regler om ansættelsesklausuler I 2014 blev der i Folketinget fremsat et lovforslag, som ville have medført markante ændringer i regler om ansættelsesklausuler, såfremt det var blevet vedtaget. Hvis lovforslaget var blevet vedtaget, ville loven træde i kraft den 1. juli Som følge af valget bortfaldt alle lovforslag herunder også lovforslaget om ændringer af ansættelsesklausuler, men det forventes, at lovforslaget i nogenlunde samme form vil blive genfremsat efter sommerferien. Arbejdsgivere bør derfor forberede sig på væsentlige ændringer i adgangen til at benytte ansættelsesklausuler.11 Side 11 Når lovforslaget er endeligt vedtaget, vil Advokatfirmaet Drachmann invitere til et gå-hjem-møde med henblik at orientere om de nye regler og deres anvendelse. Advokatfuldmægtig Sissel Egede-Pedersen Vis mere
 Nyhedsbrev Insolvens & Rekonstruktion Nye regler om rekonstruktion Den 4. juni 2010 har Folketinget vedtaget en række ændringer af konkursloven. Når de vedtagne ændringer træder i kraft, ophører de i dag Læs mere Højesterets dom af 21. januar 2015
 LPnyt nr. 2015:1 Administration i elevsager efter Højesterets dom af 21. januar 2015 Løn- og Personalenyt Indholdsfortegnelse Resumé... 1 Indhold... 1 Hvordan skal der forholdes i aktuelle og fremtidige Læs mere Reglerne om konkurskarantæne er trådt i kraft
 27. februar 2014 Nyhedsbrev Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiels afdeling for Insolvens og Rekonstruktion kan kontaktes, Læs mere AKTIONÆRLÅN. v/ Jan-Christian Nilsen - chefkonsulent i Erhvervsstyrelsen
 AKTIONÆRLÅN v/ Jan-Christian Nilsen - chefkonsulent i Erhvervsstyrelsen Historisk tilbageblik Skiftende holdninger til aktionærlån Lovligt til 1982 mod betryggende sikkerhed Forbud fra 1982 Kontrol af Læs mere Ydelse af økonomisk bistand
 Selskabsret Kapitalselskaber v/advokat Nicholas Liebach Ydelse af økonomisk bistand (aktionærlån/selvfinansiering) Lektion 8 WWW.PLESNER.COM Dagens program Ydelse af økonomisk bistand Økonomisk bistand/aktionærlån Læs mere Nyhedsbrev. Insolvens & Rekonstruktion. 4. september 2013
 4. september 2013 Nyhedsbrev Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiels afdeling for kan kontaktes, såfremt dette nyhedsbrev Læs mere SØ- OG HANDELSRETTENS NOTAT OM TINGLYSNING AF KONKURSDEKRETER, HVOR FALLENTEN INDEN KONKURSEN HAR


text:
ERHVERVET EN FAST EJENDOM PÅ TVANGSAUKTION
 SØ- OG HANDELSRETTENS NOTAT OM TINGLYSNING AF KONKURSDEKRETER, HVOR FALLENTEN INDEN KONKURSEN HAR ERHVERVET EN FAST EJENDOM PÅ TVANGSAUKTION 1. Tinglysning af tvangsauktion Tinglysningslovens 13, stk. Læs mere ERHVERVSANKENÆVNET Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 41 72 71 45 * Ekspeditionstid 9-16 www.erhvervsankenaevnet.
 ERHVERVSANKENÆVNET Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 41 72 71 45 * Ekspeditionstid 9-16 www.erhvervsankenaevnet.dk Kendelse af 20. marts 2013 (J.nr. 2012-0026936) Sagen afvist Læs mere Referat af insolvensretlig retspraksis
 6. juli 2012 Nyhedsbrev Referat af insolvensretlig retspraksis Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiel afdeling for Insolvens Læs mere Modernisering af lejeloven
 - 1 Modernisering af lejeloven Af advokat (L) og advokat (H), cand. merc. (R) En række af Folketingets partier indgik den 11. juni 2014 et forlig om forenkling og modernisering af lejelovgivningen. Forliget Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt torsdag den 20. maj 2010
 HØJESTERETS DOM afsagt torsdag den 20. maj 2010 Sag 9/2009 (2. afdeling) E-Bolig A/S (advokat John Bjerre Andersen) mod Knud Erik Mathiasen (advokat Lars Helms, beskikket) I tidligere instanser er afsagt Læs mere FAMILIE-/ARVERET VINTEREKSAMEN 2010/11. Opgave 1
 FAMILIE-/ARVERET VINTEREKSAMEN 2010/11 Opgave 1 Mikael og Hedvig blev gift i 1999. Inden ægteskabet oprettede de en formgyldig ægtepagt, hvori der stod, at alle Hedvigs aktier i Danske Bank, som hun ejer Læs mere Rekonstruktion og konkurs
 Rekonstruktion og konkurs Teknisk Landsforbund Sidst redigeret: 13. januar 2014 Forfatter: Byrial Bjørst, Saskia Madsen-Østerbye, Charlotte Dahm-Johansen Tryk: Teknisk Landsforbund Denne pjece er at betragte Læs mere 3. Overordnede oplysninger vedrørende Frederikssund Kommune.
 Notat 27. marts 2007 OS Dispensationer til helårsanvendelse af sommerhuse Administrationspraksis og bemyndigelse Indholdsfortegnelse: 1. Indledning 2. Lovens bestemmelser 3. Overordnede oplysninger vedrørende Læs mere Redegørelse i medfør af konkurslovens 125, stk. 3
 S. SEPTEMBER 2013 J.nr.: 8915742 BORJbam Redegørelse i medfør af konkurslovens 125, stk. 3 Tønder Bank A/S under konkurs Skifteretten i Sønderborg - SKS SO 1-634/2012 Jeg skal herved som kurator i ovennævnte Læs mere Konkurrence- og kundeklausuler for funktionærer
 Konkurrence- og kundeklausuler for funktionærer Dette vejledningsmateriale er et redskab til dig som arbejdsgiver til brug for dine overvejelser og eventuelle brug af en konkurrence- og/eller kundeklausul Læs mere Betalingsstandsning og konkurs Hvad gør du!
 Betalingsstandsning og konkurs Hvad gør du! Betalingsstandsning og konkurs Hvad gør du! Redaktion: Dansk Sygeplejeråd Layout: Dansk Sygeplejeråd Tryk: Dansk Sygeplejeråd Grafisk Enhed 10-141 Copyright Læs mere Nyt fra lejeret. Væsentlige ændringer i lejelovgivningen September 2015
 Nyt fra lejeret Væsentlige ændringer i lejelovgivningen September 2015 Den 24. marts 2015 vedtog Folketinget Lovforslag om forenkling og modernisering af lejeloven og boligreguleringsloven. Loven trådte Læs mere Deling af pensioner hvordan er det nu lige med det?
 Deling af pensioner hvordan er det nu lige med det? Af advokat Mette Rude Clemmensen, DRACHMANN ADVOKATER I/S Den 1. januar 2007 blev der foretaget ændringer i reglerne om deling af pensioner ved skifte Læs mere Selandia Advokater. Havnevej 19 4300 Holbæk. Telefon 59480000 Telefax 59480001.


text:
Ny lejelov
 Selandia Advokater Havnevej 19 4300 Holbæk Telefon 59480000 Telefax 59480001 Ny lejelov Folketinget har vedtaget en række ændringer i lejelovene, som træder i kraft den 1. juli 2015. Reglerne var tænkt Læs mere Artikler. Beskatning af aktionærlån - ny praksis om undtagelse fra beskatning
 1304 Artikler 205 Beskatning af aktionærlån - ny praksis om undtagelse fra beskatning Af Karsten Gianelli, Senior Counsel, CORIT Advisory P/S 1. Indledning Med vedtagelsen af L 199A den 13/9 2012 gennemførte Læs mere Nyhedsbrevet den 1ste
 Oktober 2012 Side 1 Nyhedsbrevet den 1ste Velkommen til Advokatfirmaet Drachmanns Nyhedsbrev Den 1 ste. Vi er glade for de mange positive tilbagemeldinger vi fået, både til det nye layout af nyhedsbrevet Læs mere - 2. Offentliggjort d. 16. juli 2013
 - 1 Skatteproces - partsbegrebet ved klage til Landsskatteretten partsstatus som bestyrelsesmedlemmer på grundlag af ansvar efter selskabslovens 140-143 - SKM2013.404.BR Af advokat (L) og advokat (H), Læs mere Beskrivelse af overvejelser i forbindelse med beslutning om at indbringe kendelse afsagt af Tvistighedsnævnet for domstolene
 KØBENHAVNS KOMMUNE Sundheds- og Omsorgsforvaltningen Center for HR NOTAT BILAG 1 Beskrivelse af overvejelser i forbindelse med beslutning om at indbringe kendelse afsagt af Tvistighedsnævnet for domstolene Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt onsdag den 20. august 2014
 HØJESTERETS DOM afsagt onsdag den 20. august 2014 Sag 337/2012 (2. afdeling) HK som mandatar for A (advokat Jacob Goldschmidt) mod DI som mandatar for Clear Channel Danmark A/S (advokat Morten Eisensee) Læs mere Aktstykke nr. 17 Folketinget 2009-10. Afgjort den 5. november 2009. Økonomi- og Erhvervsministeriet. København, den 27. oktober 2009.
 Aktstykke nr. 17 Folketinget 2009-10 Afgjort den 5. november 2009 17 Økonomi- og Erhvervsministeriet. København, den 27. oktober 2009. a. Økonomi- og Erhvervsministeriet anmoder om Finansudvalgets tilslutning Læs mere Nyhedsbrev. Insolvens. 18. marts 2013
 18. marts 2013 Nyhedsbrev Insolvens Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiels afdeling for Insolvens og Rekonstruktion kan Læs mere Bekendtgørelse om overtagelsestilbud 1
 Bekendtgørelse om overtagelsestilbud 1 I medfør af 32, stk. 4, 32 a, stk. 2, og 93, stk. 4, i lov om værdipapirhandel m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 982 af 6. august 2013 som ændret ved lov nr. X af X Læs mere Svar: [INDLEDNING] Tak for invitationen til dette samråd og tak for ordet.
 Erhvervsudvalget 2010-11 ERU alm. del Bilag 248 Offentligt INSPIRATIONSPUNKTER 2. maj 2011 Talepapir til åbent samråd i ERU alm. del den 3. maj 2011 Samrådsspørgsmål AC af 6. april 2011 stillet af Orla Læs mere Orientering om ny lejelov (vedtaget)
 Orientering om ny lejelov (vedtaget) Der skal fremover både afholdes indflytningssyn og fraflytningssyn. Lejer skal indkaldes, og der skal udarbejdes en rapport. Der kan ikke aftales nyistandsættelse af Læs mere Pas på med lån til selskabets ejere og ledelsesmedlemmer
 Nicolai Thorsted Partner Lasse Dehn-Baltzer Advokat Sanne Camilla Jensen Advokat Pas på med lån til selskabets ejere og ledelsesmedlemmer Ved lån af kontanter fra et selskab til dets ejere eller til medlemmer Læs mere Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har oplyst, at B har været beskikket som


text:
statsautoriseret revisor siden den 13. februar 1981.
 Den 19. december 2011 blev i sag nr. 28/2011 A mod Statsautoriseret revisor B (advokat C) truffet følgende B e s l u t n i n g : Ved skrivelse af 9. marts 2011 har A klaget over statsautoriseret revisor Læs mere Redegørelse i medfør af konkurslovens 125, stk. l
 l S. FEBR AR 2013 J.nr.: 8915935 BOR/J F RICHO Redegørelse i medfør af konkurslovens 125, stk. l Sparekassen Lolland A/S under konkurs Skifteretten i Nykøbing Falster - SKS 12-28/2013 Konkursdag: 28. januar Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt mandag den 16. august 2010
 HØJESTERETS KENDELSE afsagt mandag den 16. august 2010 Sag 11/2010 Pantebrevsselskabet af 2. juni 2009 A/S (advokat Jakob Stilling) mod Scandinavian Securities ApS (advokat Sv. Falk-Rønne) I tidligere Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt onsdag den 9. oktober 2013
 HØJESTERETS KENDELSE afsagt onsdag den 9. oktober 2013 Sag 44/2013 A og B (advokat Jakob Dalsgaard-Hansen for begge, beskikket) mod Realkredit Danmark A/S (advokat Hanne Bruun Jacobsen) I tidligere instanser Læs mere Samlevendes køb af lejlighed, hvor den ene står som ejer mens den anden er medhæftende for gælden
 - 1 Samlevendes køb af lejlighed, hvor den ene står som ejer mens den anden er medhæftende for gælden Af advokat (L) og advokat (H), cand. merc. (R) Jeg er samlevende med en pige, som planlægger at købe Læs mere Østre Landsrets dom af 24. april 2013 Status i 2a sagerne. v/advokat Peter Breum og adv.fm Louise Gefke Nielsen
 Beskæftigelsesudvalget 2013-14 BEU Alm.del Bilag 313 Offentligt Udkast Forslag til Lov om ændring af lov om retsforholdet mellem arbejdsgivere og funktionærer (Forenkling vedrørende fratrædelsesgodtgørelse) Læs mere 1 Tvangsauktioner over andelsboliger og andelsboligforeningers ejendomme
 Indhold 1 Tvangsauktioner over andelsboliger og andelsboligforeningers ejendomme 2 Moms på salg af byggegrunde 1 Tvangsauktioner over andelsboliger og andelsboligforeningers ejendomme Af advokat Jette Læs mere KOMMISSORIUM for Retsvirkningslovsudvalget
 Lovafdelingen Dato: 3. september 2009 Kontor: Lovteknikkontoret Sagsnr.: 2009-793-0052 Dok.: LVM40539 KOMMISSORIUM for Retsvirkningslovsudvalget 1. Den familieretlige lovgivning bygger på Familieretskommissionens Læs mere Insolvensretlig retspraksis juni august 2012
 21. september 2012 Nyhedsbrev Insolvensretlig retspraksis juni august 2012 Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiel afdeling Læs mere Underretning om gruppesøgsmålet banktrelleborg
 FORENINGEN AF MINORITETSAKTIONÆRER I BANKTRELLEBORG Herluf Trolles Tværvej 3-4200 Slagelse - www.btaktier.dk Underretning om gruppesøgsmålet banktrelleborg 1. Indledning Den 14. februar 2008 anlagde Foreningen Læs mere Nyhedsbrev. Bank & Finans. September 2012
 September 2012 Nyhedsbrev Rettens tilsidesættelse af et pengeinstituts pant Ved en dom af 21. juni 2012 tilsidesatte Sø- og Handelsretten et pant efter selskabslovgivningen, stillet af et pantsættende Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 30. juni 2015
 HØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 30. juni 2015 Sag 202/2014 (2. afdeling) Viggo Larsen (advokat Eduardo Vistisen) mod Skatteministeriet (Kammeradvokaten ved advokat Steffen Sværke) I tidligere instanser Læs mere Klagerne. København, den 1. juni 2010 KENDELSE. ctr. EDC Mæglerne Fanø ApS v/advokat Poul Merrild Dokken 10 6700 Esbjerg
 1 København, den 1. juni 2010 KENDELSE Klagerne ctr. EDC Mæglerne Fanø ApS v/advokat Poul


text:
Merrild Dokken 10 6700 Esbjerg Sagen angår spørgsmålet, om indklagede har ydet mangelfuld rådgivning af klagerne Læs mere Nyhedsbrev. Proces. Fri proces. 1. Aktualitet
 Nyhedsbrev Proces Fri proces 1. Aktualitet I den senere tid har en række sager, der har fået stor mediebevågenhed, skabt debat om principperne for bevilling af fri proces. Adgangen til fri proces er reguleret Læs mere FAMILIE-/ARVERET OMPRØVEN I AUGUST 2011. Opgave 1
 FAMILIE-/ARVERET OMPRØVEN I AUGUST 2011 Opgave 1 Morten og Hanne blev gift i 1991. De havde ingen børn. Morten drev en mindre ingeniørvirksomhed, og Hanne var sygeplejerske. De oprettede ved ægteskabets Læs mere Lov om midlertidig regulering af boligforholdene 11-12-2013
 Titel Lov om midlertidig regulering af boligforholdene Status Gældende Ikrafttrådt 01-01-1980 Type Lov Nummer 238 Publiceret 08-06-1979 Udgiver By- og Boligministeriet Udskrevet af Bjørn Søeborg Dato 11-12-2013 Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt tirsdag den 25. februar 2014
 HØJESTERETS KENDELSE afsagt tirsdag den 25. februar 2014 Sag 281/2013 (1. afdeling) A (advokat Jens Larsen) mod Tinglysningsretten (selv) I tidligere instanser er truffet afgørelse af Tinglysningsretten Læs mere Når en medarbejder bliver syg September 2014. DANSK HR Webinar
 Når en medarbejder bliver syg September 2014 DANSK HR Webinar Hvad får du svar på Sygemelding Dokumentation af sygdom Krav til arbejdsgiver under en medarbejders sygdom Krav til medarbejderen under egen Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt torsdag den 19. april 2012
 HØJESTERETS KENDELSE afsagt torsdag den 19. april 2012 Sag 366/2011 Konica Minolta Business Solutions Denmark A/S (advokat Peer B. Petersen) mod K/S Rødovre 2000 under konkurs (advokat Henrik Steen Jensen) Læs mere Ejendomsværdiskat ved samlivsophævelse. Af advokat (L) Bodil Christiansen og advokat (H), cand. merc. (R) Tommy V. Christiansen. www.v.
 - 1 Ejendomsværdiskat ved samlivsophævelse Af advokat (L) og advokat (H), cand. merc. (R) Efter ejendomsværdiskatteloven skal en boligejer betale ejendomsværdiskat af enhver helårsbolig, sommerhus m.v., Læs mere Nyhedsbrev. Insolvens & Rekonstruktion. 30. maj 2013
 30. maj 2013 Nyhedsbrev Insolvens & Rekonstruktion Nedenfor følger referat af nyere trykt og utrykt retspraksis om insolvensretlige problemstillinger. Gorrissen Federspiels afdeling for Insolvens & Rekonstruktion Læs mere Vedtægter. for. Ankenævnet for Fondsmæglerselskaber
 Vedtægter for Ankenævnet for Fondsmæglerselskaber 1 Ankenævnet for Fondsmæglerselskaber er oprettet af Den Danske Fondsmæglerforening og Forbrugerrådet. 2 Stk. 1. Ankenævnet behandler klager over fondsmæglerselskaber Læs mere K e n d e l s e: Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har oplyst, at B har været beskikket som statsautoriseret revisor siden den 6. februar 1978.
 Den 5. juli 2010 blev i sag nr. 38/2009 A mod Statsautoriseret revisor B afsagt følgende K e n d e l s e: Ved skrivelse af 7. juli 2009 har A klaget over statsautoriseret revisor B. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen Læs mere ADVOKATERNE I JYLLANDSGÅRDEN A/S
 ADVOKATERNE I JYLLANDSGÅRDEN A/S Frederiksgade 72 Postboks 5052 DK-8100 Århus C Tlf. (+45) 86 12 23 66 Fax (+45) 86 12 97 07 CVR-nr. 25 90 89 02 E-mail: info@kapas.dk www.kapas.dk Jyske Bank 5076 1320014 Læs mere ERHVERVSANKENÆVNET Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 41 72 71 45 * Ekspeditionstid 9-16 www.erhvervsankenaevnet.
 ERHVERVSANKENÆVNET


text:
Langelinie Allé 17 * Postboks 2000 * 2100 København Ø * Tlf. 41 72 71 45 * Ekspeditionstid 9-16 www.erhvervsankenaevnet.dk Kendelse af 11. januar 2013 (J.nr. 2012-0026414) Selskab påbudt Læs mere Vestre Landsret Pressemeddelelse
 Vestre Landsret Pressemeddelelse PRESSEMEDDELELSE: Danica Pension frifundet i sager om gebyrer/omkostningsbidrag på pensioner Vestre Landsrets 10. afdeling har den 28. august 2008 afsagt dom i 3 sager, Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt torsdag den 11. december 2015
 HØJESTERETS KENDELSE afsagt torsdag den 11. december 2015 Sag 197/2014 Advokat Anne Almose Røpke kærer Vestre Landsrets afgørelse om acontosalær i sagen: Jens Nielsen mod Finansiel Stabilitet A/S. I tidligere Læs mere FAMILIE-/ARVERET OMPRØVEN I FEBRUAR 2014. Opgave 1
 FAMILIE-/ARVERET OMPRØVEN I FEBRUAR 2014 Opgave 1 Hanne og Morten indgik ægteskab i 2009. De flyttede sammen i Hannes velbeliggende villa. Begge bidrog til de fælles udgifter. Hanne havde en årlig nettoindtægt Læs mere News & Updates Corporate/Commercial. Generationsskifte af virksomheder og fast ejendom - overblik og status
 Generationsskifte af virksomheder og fast ejendom - overblik og status Generationsskifte af virksomheder og fast ejendom - overblik og status De fleste virksomhedsejere vil med fordel kunne stille sig Læs mere En retssag om fastsættelse af omkostninger i en voldgiftssag - en kommentar til U 2011.2895 Ø
 HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 14. maj 2012 Sag 223/2010 (2. afdeling) HK Danmark som mandatar for A (advokat Peter Breum) mod Dansk Erhverv som mandatar for B (advokat Peter Vibe) I tidligere instans Læs mere V E D T Æ G T E R F O R A N D E L S B O L I G F O R E N I N G E N S U N D B Y V E S T E R
 V E D T Æ G T E R F O R A N D E L S B O L I G F O R E N I N G E N S U N D B Y V E S T E R 1. Navn Foreningens navn er andelsboligforeningen "SUNDBYVESTER". 2. Formål Foreningens formål er at erhverve, Læs mere Bestyrelses- og ledelsesansvarsforsikring
 Bestyrelses- og ledelsesansvarsforsikring Foreninger, ikke-erhvervsdrivende fonde, selvejende institutioner, stiftelser mv. Almindelige betingelser DFO99-01 Indholdsfortegnelse Definitioner Pkt. Side hvem Læs mere Nyhedsbrevet den 1ste
 Oktober 2014 Side 1 Nyhedsbrevet den 1ste Velkommen til Advokatfirmaet Drachmanns Nyhedsbrev Den 1ste Oktober 2014 Ansættelse Vi har primo august 2014 ansat stud. jur. Charlotte Sander Løjmand. Møderet Læs mere HYPPIGE SPØRGSMÅL VED TILMELDING
 HYPPIGE SPØRGSMÅL VED TILMELDING Hvem kan være medlem af foreningen? Kun investorer i Jyske Invest Hedge Markedsneutral - Obligationer (JIHMO) kan være medlem af foreningen. Kan man være medlem selv om Læs mere Ikke hjemmel til at give pålæg til køber og sælger af aktier ved overtrædelse af de børsetiske regler.
 Kendelse af 7. januar 1993. 91-73.262 Ikke hjemmel til at give pålæg til køber og sælger af aktier ved overtrædelse af de børsetiske regler. Fondsbørslovens 46. Børsetiske reglers 7. (Børge Dahl, Kåre Læs mere Tjekliste - Erhvervslejeloven
 Tjekliste - Erhvervslejeloven Denne


text:
vejledning er tænkt som en hjælp til lejere og udlejere, der skal indgå en lejekontrakt om erhvervslokaler. Det er vigtigt at være opmærksom på, at vejledningen ikke Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 5. december 2011
 HØJESTERETS KENDELSE afsagt onsdag den 19. november 2014 Sag 135/2014 A (advokat Svend-Aage Dreist Hansen, beskikket) mod Faxe Vandforsyning A/S (advokat Sten Corfix Jensen) I tidligere instanser er afsagt Læs mere GRUNDEJERFORENINGEN GODTHAABS MINDE - OPTAGELSE AF LÅN VEDRØRENDE ISTANDSÆTTELSE AF PRIVATE FÆLLESVEJE
 GRUNDEJERFORENINGEN GODTHAABS MINDE - OPTAGELSE AF LÅN VEDRØRENDE ISTANDSÆTTELSE AF PRIVATE FÆLLESVEJE INDLEDNING Grundejerforeningen Godthaabs Minde ("foreningen") har rettet henvendelse til Kromann Reumert Læs mere Omkostningsgodtgørelse godtgørelse ved konkursbos tilbagetræden fra domstolssag SKM2014.668.SANST
 - 1 06.11.2014-40 Omkostningsgodtgørelse konkursbos tilbagetræden fra domstolssag 20140930TC/BD Omkostningsgodtgørelse godtgørelse ved konkursbos tilbagetræden fra domstolssag SKM2014.668.SANST Af advokat Læs mere Der er ikke tale om et generelt forbud mod afskedigelser i virksomhedsoverdragelsessituationer,
 NYHEDER FRA PLESNER JUNI 2009 ARBEJDS- OG ANSÆTTELSESRET Ryglidelse anerkendt som handicap... 1 Endnu en afgørelse om aldersdiskrimination... 2 Ændring af arbejdssted... 3 Hvornår er opsigelsen meddelt Læs mere Ansøgning om ledighedsydelse ved ferieafholdelse for ansatte i fleksjob (lov om aktiv socialpolitik 74e)
 Sendes til kommunen Ydelsesservice København Postboks 210 1502 København V Udfyldes af ansøger Navn Ansøgning om ledighedsydelse ved ferieafholdelse for ansatte i fleksjob (lov om aktiv socialpolitik 74e) Læs mere Sagens omstændigheder:
 Kendelse af 24. september 2001. 00-155.134. Der forelå løfter om pension, der skulle afdækkes forsikringsmæssigt. Lov om tilsyn med firmapensionskasser 1, stk. 1. (Ellen Andersen, Holger Dock, Lise Høgh Læs mere ENTREPRENØRENS RET TIL AT STANDSE ARBEJDET af advokat Anja Ristorp Heidelberg Molt Wengel Entreprise- og Selskabsret Advokataktieselskab
 Dato: 3. februar 2009 J. nr.: 100569 ENTREPRENØRENS RET TIL AT STANDSE ARBEJDET af advokat Anja Ristorp Heidelberg Molt Wengel Entreprise- og Selskabsret INDLEDNING Bygherrernes og entreprenørernes mulighed Læs mere CIRKULÆRE: 012 Krav til ansættelsesaftalen
 Cirkulære: Cirkulære nr. 012 Udgivet første gang 01-08-2014 Kontrolleret 01-08-2014 Kontrolleres senest 01-08-2015 Evt. bilag el. henvisninger: Indsættes: I Servicemappen under pkt. 7.1 Indhold Personkreds Læs mere Regelanvendelse. Holdingselskaber
 UDKAST Bekendtgørelse om landinspektørselskaber I medfør af 4 a, stk. 7 og 8, og 8, stk. 3 og 4, i lov om landinspektørvirksomhed, jf. lovbekendtgørelse nr. xx af xx xxxx 2012, samt 8, stk. 6, i lovbekendtgørelse Læs mere Bech-Bruun Advokatfirma Att.: advokat Steen Jensen Langelinie Allé 35 2100 København Ø. Sendt pr. e-mail til: sj@bechbruun.com
 Bech-Bruun Advokatfirma Att.: advokat Steen Jensen Langelinie Allé 35 2100 København Ø 7. oktober 2009 Sendt pr. e-mail til: sj@bechbruun.com Påbud om offentliggørelse af oplysninger som følge af Det Finansielle Læs mere HØJESTERETS KENDELSE afsagt mandag den 18. august 2014
 HØJESTERETS KENDELSE afsagt mandag den 18. august 2014 Sag 90/2014 Advokat Steen Fosvig (selv) mod AS IB 2013 ApS under konkurs (advokat Boris Frederiksen) I tidligere instanser er afsagt beslutning af Læs mere Djurslands Udlejerforening 20. maj 2015 Ændringer i lejelovgivningen
 Djurslands Udlejerforening 20. maj 2015 Ændringer i lejelovgivningen Lov nr. 310 af 30. marts 2015 Obligatoriske ind- og fraflytningssyn Vedligeholdelse i lejeperioden Istandsættelse ved fraflytning Obligatoriske Læs mere Hvad må


text:
du bruge din arbejdsmobiltelefon til?!
 Hvad må du bruge din arbejdsmobiltelefon til? Østre Landsrets dom af 5. november 2014 1. afd., sag B-2478-13 Finanssektorens Arbejdsgiverforening som mandatar for [virksomhed1] (advokat Merete Preisler) Læs mere ==================================================================================================
 ================================================================================================== EJERPANTEBREV ================================================================================================== Læs mere ADVOKATERNE I JYLLANDSGÅRDEN A/S
 ADVOKATERNE I JYLLANDSGÅRDEN A/S Frederiksgade 72 Postboks 5052 DK-8100 Århus C Tlf. (+45) 86 12 23 66 Fax (+45) 86 12 97 07 CVR-nr. 25 90 89 02 E-mail: info@kapas.dk www.kapas.dk Jyske Bank 5076 1320014 Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt onsdag den 27. november 2013
 Misligholdelse fra købers side Køb af fast ejendom Indledning Køb af fast ejendom er ulovreguleret, og reguleres derfor af almindelige obligationsretlige regler. Forpligtelser Købers forpligtigelse er Læs mere Nyhedsbrevet den 1ste
 April 2014 Side 1 Nyhedsbrevet den 1ste Velkommen til Advokatfirmaet Drachmanns Nyhedsbrev Den 1ste April 2014 Vi ønsker dig god læselyst. Morten Ammentorp, Morten Jensen og Lone Rømø. Indhold - Få forhåndsgodkendt Læs mere S A M E J E O V E R E N S K O M S T
 Følgende er et eksempel på en aftale om sameje af en grund på hvilken senere ønskes opført en bolig. Eksemplet er ikke udtømmende og bør tilpasses den konkrete situation med professionel bistand. S A M Læs mere BILAG 2 TIL VEDTÆGTER for mermaid technology a/s (CVR-nr. 25 49 38 77)
 BILAG 2 TIL VEDTÆGTER for mermaid technology a/s (CVR-nr. 25 49 38 77) På mermaid technology a/s, CVR-nr. 25 49 38 77, Fabriksparken 16, 2600 Glostrup ("Selskabet"s) ekstraordinære generalforsamling den Læs mere DA N S K GOL F U N ION. Skattepjece ST RUK T UR A K TIEK ØB A FSK R I V NING
 DA N S K GOL F U N ION Skattepjece ST RUK T UR A K TIEK ØB A FSK R I V NING APRIL 2011 Forord Skattemæssigt adskiller golfklubber sig reelt ikke fra andre idrætsforeninger, men golfsporten adskiller sig Læs mere Udkast til bindende svar
 Nordjylland Sagscenter Erhverv PwC Att.: Arne Frederiksen / Morten K. Nielsen Toldbuen 1 4700 Næstved Østbanegade 123 2100 København Ø Telefon 72 22 18 18 E-mail via www.skat.dk/kontakt www.skat.dk 8. Læs mere Justitsministeriet Civil- og Politiafdelingen
 Retsudvalget L 65 - Svar på Spørgsmål 13 Offentligt Justitsministeriet Civil- og Politiafdelingen Kontor: Civilkontoret Sagsnr.: 2006-156-0047 Dok.: JKA40191 Besvarelse af spørgsmål nr. 13 af 24. februar Læs mere Den 15. april 2014 blev i sag 51/2013. mod. Statsautoriseret revisor A. B Statsautoriseret Revisionsaktieselskab. truffet sålydende.
 Den 15. april 2014 blev i sag 51/2013 C mod Statsautoriseret revisor A og B Statsautoriseret Revisionsaktieselskab truffet sålydende beslutning: Ved brev af 8. april 2013 har C klaget over statsautoriseret Læs mere Spørgsmål og Svar om Garantiformuen
 Spørgsmål og Svar om Garantiformuen Emne Spørgsmål Svar Udbetaling / behandlingstid Institutter Hvor lang er behandlingstiden for anmodninger om udbetaling af dækning fra Garantiformuen? Tilskrives der Læs mere N O T A T om overenskomsters status i følgende situationer:
 Page 1 of 5 DANSK METAL Tele Afdeling 12 tele12.dk LIND & CADOVIUS Afdeling 12 kommentar: Notat


text:
af advokat Nicolai Westergaard af 27. maj 1999. Notatet er anerkendt af Dansk Industri i forbindelse med Læs mere JURIDISK NYT SIDE 2: PAS PÅ DE ULOVLIGE KAPITALEJERLÅN
 JURIDISK NYT NOVEMBER 2013 SIDE 2: PAS PÅ DE ULOVLIGE KAPITALEJERLÅN SIDE 4: Opsigtsvækkende afgørelse fra Højesteret om beviskrav ved udlejers opsigelse af lejeforhold SIDE 6: Seneste ændringer i renteloven Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback


text:
Skat.dk: Afskæring af retsmøde - inhabilitet - retlig interesse og klageberettigelse
 01 May 2017 06:24
 BS 10A-369/2016, BS 10A-839/2016, BS 10A-1112/2016
 Sambehandlede sager, fremmøde, formalitetsmangler, Landsskatteretten, myndighedsinhabilitet, afslås, skøn, udfald, partstatus, ægtefælle, skilt
 For så vidt angår spørgsmålet om afskæring af retsmøde udtalte byretten i de tre sambehandlede sager, at der ikke består en ubetinget ret til fremmøde i Landsskatteretten, og at der i skatteforvaltningslovens § 44, stk. 3, udtrykkeligt er skabt hjemmel for, at en anmodning om fremmøde kan afslås. Byretten fandt, at der ikke forelå formalitetsmangler ved selve afgørelserne om at afvise fremmøde, og at der ikke var påvist omstændigheder, der kunne give anledning til at tilsidesætte skønnet over, at fremmøde var overflødigt.
 For så vidt angår spørgsmålet om habilitet udtalte byretten, at der generelt ikke foreligger inhabilitet, fordi en sagsbehandler behandler flere sager vedrørende samme skatteyder, og der er hverken i sagernes karakter eller sagsbehandlerens arbejde med sagerne noget, der kan give anledning til en formodning om, at sagsbehandleren skulle have haft en særlig interesse i sagernes udfald, og at denne interesse skulle have påvirket forberedelsen af sagerne, hvis afgørelse sagsbehandleren i øvrigt ikke deltog i. Der var således intet grundlag for sagsøgerens påstand om, at Skatteankestyrelsens sagsbehandler skulle have været inhabil. Der var heller ikke grundlag for sagsøgerens påstand om, at Landsskatteretten havde pådraget sig myndighedsinhabilitet.
 Endelig havde sagsøgeren gjort gældende, at sagsøgeren havde partsstatus og dermed var klageberrettiget i sagsøgerens tidligere ægtefælles skatteansættelse. Hertil udtalte byretten, at sagsøgeren blev skilt fra sin daværende ægtefælle den 30. juli 2008, og sambeskatningen ophørte denne dato. Efter denne dato havde den tidligere ægtefælles personlige skatteforhold som udgangspunkt ingen relevans for sagsøgeren, og sagsøgeren havde derfor ikke partsstatus i ægtefællens skattesager. Sagsøgeren havde som følge heraf ingen retlig interesse i sin forhenværende ægtefælles skattesag.
 Endelig fandt byretten, at sagsøgerens henvisninger til EMRK ikke kunne føre til et andet resultat, og Skatteministeriet blev derfor frifundet i alle tre sager.
 Forvaltningslovens §§ 3-6
 Skatteforvaltningslovens § 44, stk. 3
 Skatteforvaltningslovens § 35a
 Den Juridiske Vejledning 2017-1, A.A.1.7
 Den Juridiske Vejledning 2017-1, A.A.7.3
 Den Juridiske Vejledning 2017-1, A.A.7.2
 Under disse sager, der i henhold til rettens beslutning efter retsplejelovens § 254, stk. 1, behandles samlet, har sagsøger, A, over for sagsøgte Skatteministeriet, nedlagt følgende påstande:
 BS 10A-369/2016
 Sagsøgte tilpligtes at anerkende, at SKAT skulle have tillagt sagsøger partsstatus vedrørende sagsøgers tidligere ægtefælles genoptagne skatteansættelse for indkomstår 2008 og 2009 vedrørende fradrag for renteudgifter, som sagsøger har hæftet for solidarisk, hvorfor sagen hjemvises til fornyet behandling hos SKAT.
 Sagsøgte tilpligtes at anerkende, at Landsskatterettens afgørelse af 6/11 2015 er ugyldig, og at sagen hjemvises til fornyet behandling hos Landsskatteretten.
 BS 10A-839/2016
 Sagsøgte tilpligtes at anerkende, at Landsskatterettens afgørelse af 6/1 2016 i sag 15-3217242 er ugyldig, og at sagen hjemvises til fornyet behandling hos Landsskatteretten.
 BS 10A-1112/2016
 Sagsøgte tilpligtes at anerkende, at Landsskatterettens afgørelse af 2/2 2016 i sag 15-2574607 er ugyldig, og at sagen hjemvises til fornyet behandling hos Landsskatteretten.
 Sagsøgte har i alle tre sager påstået frifindelse.
 BS 10A-369/2016 omhandler følgende afgørelse


text:
fra Landsskatteretten:
 "Sagsnr. 14-4032683
 I afgørelsen har deltaget: K. Lund-Andersen, Kristian Thulesen Dahl og Jens Rosenløv
 Klage over: SKATs afgørelse af 25. juni 2014
 Indkomstår: 2008 og 2009
 SKAT har givet afslag på anmodning om genoptagelse af skatteansættelsen for indkomstårene 2008 og 2009 for klagerens tidligere ægtefælle.
 Klagerens repræsentant har anmodet om adgang til at udtale sig over for retten på et retsmøde. Anmodningen er imidlertid afskåret, jf. skatteforvaltningslovens § 44, stk. 3.
 Klageren blev skilt fra sin tidligere ægtefælle, NR, den 30. juli 2008. Af bodelingsoverenskomst af 11. juli 2008 fremgår bl.a., at NR overtager en fælles ejet ejendom beliggende Y1-adresse, og en fælles andelsbolig beliggende Y2-adresse, samt fælles gæld i Danske Bank under forudsætning af, at banken skriftligt bekræfter at være indforstået hermed.
 Den 3. december 2009 blev ejendommen beliggende Y1-adresse, tinglyst med overtagelsesdato den 11. juli 2008, svarende til datoen for indgåelse af bodelingsoverenskomsten. Det fremgår af tingbogen, at ejendommen pr. denne dato er overdraget fra klageren til NR for 0 kr.
 SKAT traf den 30. marts 2012 efter anmodning fra NR om genoptagelse af skatteansættelsen for indkomstårene 2008 og 2009 afgørelse i hans sag. Han blev herved anset for berettiget til det fulde rentefradrag vedrørende gæld til Danske Bank. Klageren blev ikke partshørt i forbindelse med NRs begæring om genoptagelse af skatteansættelsen for indkomstårene 2008 og 2009.
 I konsekvens af genoptagelsen af NRs skattesag med imødekommelse af fuldt rentefradrag til følge blev klagerens rentefradrag nedsat fra halvdelen af rentefradraget til nul.
 Klageren har anmodet om genoptagelse af NRs skattesag for indkomstårene 2008 og 2009, hvilket SKAT har nægtet.
 SKAT har anført, at SKAT ikke kan behandle en klage over NRs skatteansættelse.
 Det fremgår af skatteforvaltningslovens § 35 a, stk. 1, at klage over afgørelser truffet af told- og skatteforvaltningen er henlagt til afgørelse i Landsskatteretten eller skatteankeforvaltningen.
 Af skatteforvaltningslovens § 35 a, stk. 2, fremgår, at en klage kan indgives af enhver, der har en væsentlig, direkte og individuel retlig interesse i den afgørelse, der klages over.
 Den tidligere bestemmelse i skattestyrelseslovens § 37 A, hvorefter ægtefæller og forhenværende ægtefæller hver især kan klage over skatteansættelsen af den anden ægtefælle for indkomstår, hvori de var ægtefæller og samlevende, er nu indeholdt i skatteforvaltningslovens § 35 a, stk. 2 (tidligere skatteforvaltningslovens § 36, stk. 1, og § 40, stk. 1).
 Som følge heraf har SKAT ikke kompetence til at behandle klagen over SKATs afgørelse vedrørende NR.
 Det fremgår af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 2, at en skattepligtig, der ønsker at få ændret sin skatteansættelse senest den 1. maj i det fjerde år efter indkomstårets udløb skal fremlægge oplysninger af faktisk eller retlig karakter, der kan begrunde ændringen.
 Efter denne bestemmelse er det udelukkende den skattepligtige, der kan anmode om genoptagelse af sin skatteansættelse.
 Hvis der er truffet afgørelse vedrørende en ægtefælle/tidligere ægtefælle, som har indvirkning på den anden ægtefælle/tidligere ægtefælles skatteansættelse, kan denne anden klage over sin årsopgørelse eller den afgørelse, som er truffet konkret overfor denne. Dermed får ægtefælle/tidligere ægtefælle mulighed for at få taget stilling


text:
til, om ændringen er korrekt. I og med at der er tale om en afledt ændring, vil en klagebehandling indirekte tage stilling til den andens skatteansættelse. Endelig kan vedkommende som nævnt ovenfor klage over ægtefællens/tidligere ægtefælles skatteansættelse.
 Da klageren ikke er repræsentant for NR, er det SKATs opfattelse, at SKAT ikke kan genoptage hans skatteansættelse.
 Klagerens repræsentant har nedlagt principal påstand om, at SKAT tilpligtes at anerkende, at afgørelse vedrørende NR om godkendelse af fradrag for yderligere renteudgifter med 103.346 kr. for 2008 og 115.946 kr. for 2009 er ugyldig, hvorved tidligere selvangivne renteudgifter for klageren med 103.346 kr. for 2008 og 115.977 kr. opretholdes.
 Subsidiært tilpligtes SKAT at genoptage skatteansættelserne for indkomstårene 2008 og 2009 for NR for så vidt angår godkendelse af fradrag for yderligere renteudgifter med 103.346 kr. for 2008 og 115.946 kr. for 2009, idet skatteansættelserne er ulovhjemlede og ugyldige, hvorved tidligere selvangivne renteudgifter for klageren med 103.346 kr. for 2008 og 115.977 kr. for 2009 opretholdes.
 Da NR for indkomstårene 2008 og 2009 ikke rettidigt har indleveret selvangivelser, har SKAT foretaget skønsmæssige ansættelser for de to pågældende indkomstår.
 NR har ikke reageret på den skønsmæssig ansættelse før han ultimo 2011 anmodede om at få de pågældende indkomstår genoptaget.
 Som det fremgår af NRs anmodning om genoptagelse ønskede han fradrag for renteudgifter for 2008 og 2009 vedrørende fast ejendom, jf. bodelingsoverenskomst med den klageren.
 Overdragelsen af gælden var under forudsætning af, at Danske Bank skriftligt godkendte NR som enedebitor, hvilket positivt ikke er sket, hvorfor klageren stedse har hæftet solidarisk for gælden til Danske Bank. Yderligere fremgår det ikke af bodelingsoverenskomsten, at klageren skattemæssigt har fraskrevet sig retten til at fradrage 50 % af renteudgifterne.
 Bodelingsoverenskomsten var allerede dateret og underskrevet, herunder med vitterlighedsvidner, før klageren skrev under på aftalen. Det er således uvist, hvornår bodelingsoverenskomsten i realiteten var gældende fra, idet aftaler civilretligt er gældende fra dato for sidste underskrift.
 I forhold til bodelingsoverenskomsten skal der sondres mellem, hvad der kan aftales civilretligt, og hvad der er gældende skattemæssigt. Klageren ville aldrig skattemæssigt få fradrag for renteudgifter, som hun civilretligt via en bodelingsoverenskomst havde forpligtet sig til at betale uden at hæfte direkte for gælden over for vedkommende kreditor. Det er alene skattemæssigt afgørende, hvem der hæfter over for kreditor, og i denne sag er det uomtvistet, at både NR og klageren hæftede solidarisk over for Danske Bank, der også har indberettet renteudgifter med 50 % til hver i overensstemmelse med bankens opfattelse af, hvem der hæftede for gælden.
 Det er tilsvarende uomtvistet, at NR ikke har løftet bevisbyrden for, at Danske Bank har anerkendt ham som enedebitor. Et debitorskifte kan ikke ske uden, at kreditor skriftligt giver samtykke deri.
 Det er vedkommende sagsbehandler bekendt, at klageren har gjort indsigelser mod det af NR fremsatte, idet klageren ikke fra Danske Bank har modtaget besked om, at hun var frigjort for 50 % af gælden. Tværtimod har Danske Bank til klageren gjort klart, at idet NR var selvstændig erhvervsdrivende, ville banken aldrig frigøre klageren for sin