text:
"Hvad forstås ved en bygning i momslovens forstand?". Der er således efter SKATs opfattelse ikke tale om et grænsetilfælde, hvor reglerne i tinglysningsloven, vurderingsloven og afskrivningsloven skal inddrages"
 Fastholdes Skatteankestyrelsens forslag til afgørelse - trods ovenstående bemærkninger, vil der opstå det højst usædvanlige resultat, at arealet principielt er bebygget efter den momsmæssige definition på bygninger, men at disse bygninger ikke eksisterer i relation til fortolkningen af momslovens § 13, stk. 1, nr. 9. Dette har næppe været lovgivers hensigt.
 Vi skal derfor henstille, at Skatteankestyrelsens forslag til afgørelse ændres på dette punkt.
 6 Bemærkninger til salg af matrikel nr. M3 (spørgsmål 7)
 Skatteankestyrelsen har foreslået, at salget af matrikel nr. M3 anses for omfattet af momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, og dermed anses som momspligtigt med henvisning til, at der er tale om et åbent ubebygget areal beliggende i byzone.
 Det er imidlertid ikke korrekt, at arealet er ubebygget. Pladsen er opbygget på et bærelag afsluttet med betonbelægningssten som overflade. Bærelaget består af kapillarbrydende bundsikringslag samt 20 cm. Stabilgrus.
 Som anført i vores bemærkninger til matrikel nr. M1, er en asfalteret parkeringsplads at betragte som en grundfast konstruktion og udgør følgelig en bygning, der kan sælges momsfrit. Samme må nødvendigvis gælde et areal, der er belagt med betonbelægningssten, jf. også vores bemærkninger til spørgsmål 6.
 Da H1 A/S i praksis agerer som ejer på arealet, og da betonbelægningsstenene ikke er fjernet, må salget følgelig være momsfrit. Vi skal som konsekvens heraf henstille, at Skatteankestyrelsens forslag til afgørelse ændres på dette punkt.
 7 Samlet overdragelse af formuemasse (spørgsmål 3, 4 og 5)
 Skatteankestyrelsen har i sit forslag til afgørelse indstillet, at salget af den samlede ejendom ikke kan anses som overdraget som led i en hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse. I daglig tale populært betegnet som en "virksomhedsoverdragelse".
 Skatteankestyrelsen begrunder udelukkende forslaget til afgørelse med følgende:
 "Allerede fordi køber ikke erhvervede de omhandlede arealer for at føre selskabets udlejningsvirksomhed videre, indstiller Skatteankestyrelsen, at Skatterådets svar på spørgsmålene 3, 4 og 5 tiltrædes.
 Det er imidlertid ikke korrekt, at køber ikke erhverver de omhandlede arealer for at føre selskabets udlejningsvirksomhed videre, jf. afsnit 4 og nærmere nedenfor. Tværtimod har køber en klar hensigt herom og udøver reelt også i praksis sådan udlejningsvirksomhed.
 Vi skal henstille, at Skatteankestyrelsens forslag til afgørelse ændres på dette punkt, således det i overensstemmelse med praksis på området anerkendes, at salget fra H1 A/S til G1 ApS er omfattet af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt.
 7.1 Begrebet "samlet formuemasse" (virksomhedsoverdragelse)
 Vi har i vores klage af 24. januar 2014 samt vores brev af 9. oktober 2015 redegjort for en række fortolkningsbidrag knyttet til momslovens bestemmelse om momsfri virksomhedsoverdragelse.
 Der synes dog at være behov for at knytte nogle supplerende bemærkninger til denne regel i momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt., da Skatteankestyrelsen i sit forslag til afgørelse fortolker momsloven således, at købers potentielle hensigt har afgørende betydning for, om bestemmelsen finder anvendelse. Skatteankestyrelsen har tilsyneladende udelukkende baseret dette


text:
på to udvalgte præmisser i EU-domstolens afgørelse i X-sagen (C-651/11).
 Vi er fuldstændig enige med Skatteankestyrelsen i, at momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt. skal fortolkes i overensstemmelse med EU ́s retspraksis. Blot er vi ikke enige i, hvad Skatteankestyrelsen synes at udlede af denne.
 Indledningsvist er det relevant at være opmærksom på, at momslovens § 8 omfatter "overdragelse af aktiver som led i en overdragelse af virksomheden eller en del heraf", mens momsdirektivet artikel 19 omfatter "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse".
 Forskellen i disse formuleringer har i praksis ingen betydning for nærværende sag, idet den danske momslov skal fortolkes i overensstemmelse med det formål, der ligger bag EU-bestemmelsen, og den ordlyd og retspraksis, der er for anvendelsen af denne. Det er dog vigtigt at være opmærksom på denne forskel, idet bestemmelsen ellers i yderste konsekvens fortolkes strengere end momsdirektivet reelt tillader medlemsstater at gøre.
 Forklaringen på de forskellige formuleringer er formentlig alene, at den danske bestemmelse er af ældre dato og fra et tidspunkt, hvor hensigten med bestemmelsen udelukkende var at forebygge de tab for statskassen, der kan opstå som følge af den overdragende virksomheds manglende betalingsevne, og en EU-konform fortolkning generelt ikke blev inddraget. Dette entydige formål genfindes da heller ikke i fortolkningen af EU ́s momsdirektiv, der ganske vist tager dette formål ind, men alene som et formål blandt mange, jf. præmis 19-28 i Zita Modes-sagen, der omtales nærmere nedenfor.
 Enhver fortolkning af momslovens § 8 skal ikke desto mindre i praksis - i lighed med anden lovfortolkning - ske i overensstemmelse med bestemmelsen, dog må H1 A/S ikke stilles ringere, end hvad selskabet kan påberåbe sig efter momsdirektivets artikel 19.
 7.2 EU-domstolens praksis
 Som anført skal den danske lovbestemmelse fortolkes i overensstemmelse med EU-domstolens praksis i relation til direktivets artikel 19. Vi har derfor nedenfor gennemgået de EU-domme, der har omhandlet omfanget af denne bestemmelse.
 Som det vil fremgå er der intet i EU-domstolens praksis, der giver anledning til at antage det synspunkt, der danner baggrund for Skatteankestyrelsens forslag til afgørelse, hvorefter salget ikke kan anses som " hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse" blot fordi køber har aktive overvejelser om at ændre arealets anvendelse fremadrettet. Tværtimod underbygges vores påstand om, at salget udgør en sådan om "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse".
 7.2.1 Abbey National (C-408/98) - afsagt 22. februar 2001
 Den første momssag ved EU-domstolen om "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse" var Abbey National-sagen, hvor domstolen skulle vurdere, om salg af en udlejningsejendom udgjorde en overdragelse af en samlet formuemasse. Hvis der forelå en sådan overdragelse, ville sælger følgelig være berettiget til momsfradrag for sine salgsomkostninger.
 Som Generaladvokaten i sin præmis 23 og 27 anførte var det for denne allerførste sag om dette begreb nødvendigt at tage udgangspunkt i, at Fællesskabsretten intet havde skrevet vedrørende dette, og momsdirektiverne heller ikke bidrog til opklaringen af dette spørgsmål. Selv ikke Domstolen havde gennemgået dette. Det bedste bud var ifølge Generaladvokaten Kommissionens forklarende memorandum til sjette

type: other


text:
momsdirektiv, hvori det var anført, at bestemmelsen blev indført "for enkelthedens skyld og for ikke yderligere at belaste virksomhedens ressourcer".
 Selv om der ofte refereres til Abbey National-sagen i nyere domme, tog EU-domstolen i sagen ikke nærmere stilling til, om det konkrete salg kunne anses som en virksomhedsoverdragelse. Det forblev en stillingtagen, der alene gik på, om omkostningerne skulle anses som generalomkostninger eller direkte henførbare omkostninger, hvilket havde betydning for sælgers momsfradragsret.
 Derved er det eneste læringspunkt i sagen til brug for nærværende klagesag, at direktivets artikel 19 er tiltænkt anvendelse for enkelthedens skyld og for at sikre, at virksomheder ikke unødigt belastes med moms.
 7.2.2 AB SKF (C-29/08)
 Den næste sag ved EU-domstolen om "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse" var AB SKF-sagen, hvor domstolen skulle vurdere, om salg af aktier i datterselskaber udgjorde en sådan overdragelse af en samlet formuemasse.
 Sagen indeholder imidlertid ingen forhold af relevans for nærværende klagesag. Blot blev det fastslået, at en salg af aktier i teorien kan være overdragelse af en samlet formuemasse, uden at domstolen nærmere vurderede, om der forelå en sådan. Heller ikke Generaladvokaten kom ind på forhold af relevans for sagen om H1.
 7.2.3 Zita Modes SARL (C-497/01) - afsagt den 27. november 2003
 Den tredje sag ved EU-domstolen indeholder i modsætning til de to første sager ved domstolen både vigtige og afgørende fortolkningsbidrag i relation til salget af Ejendommen fra H1 A/S til G1 ApS. Det er samtidig den mest refererede sag fra EU-domstolen omkring "virksomhedsoverdragelse".
 I sin indstilling leverede Generaladvokaten en yderst grundig gennemgang og begrundelse for sin vurdering af, om salget kunne omfattes af termen "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse" og opstillede en række betingelser for at gøre brug af bestemmelsen.
 Selv om EU-domstolen ikke er forpligtet til at følge indstillingen, er denne indstilling yderst relevant, idet de ni generaladvokater, der er tilknyttet Domstolen har de samme kvalifikationer som Domstolens dommere. Det betyder, at de opfylder betingelserne for at indtage de højeste dommerembeder i deres hjemland eller har faglige kvalifikationer, som er almindeligt anerkendt.
 Udtalelsen fra Generaladvokaten i Zita Modes-sagen er hertil særligt interessant, da EU-domstolen når til samme konklusion som Generaladvokaten.
 Indledningsvist anføres i Generaladvokatens præmis 16, at:
 I den sammenhæng skal vi understrege, at det af H1 A/S overdragne klart er en identificerbare, organiseret enhed, der er egnet til at fungere som virksomhed. Denne første betingelse synes således opfyldt for H1 A/S.
 Det fremførtes i indstillingens præmis 17, at Kommissionen havde gjort gældende:
 "det ikke er nødvendigt, at erhververens virksomhed er identisk med overdragerens virksomhed. Det afgørende er, at anvendelsen af artikel 5, stk. 8, skal føre til samme resultat, som hvis afgift var blevet opkrævet, betalt og efterfølgende tilbagebetalt i form af fradrag af indgående afgift. Det er derfor kun nødvendigt, at erhververen har mulighed for at foretage sådanne fradrag, dvs. at han er en afgiftspligtig person, som anvender de overdragne goder til brug for sin afgiftspligtige virksomhed."
 " Hvis man et øjeblik ser bort fra spørgsmålet om, hvad


text:
der præcis udgør »en samlet formuemasse«, og betragter det mere overordnet, som om der hermed menes »en virksomhed«, er jeg i det væsentlige enig med Kommissionen i dens syn på artikel 5, stk. 8's rolle i den forbindelse.".
 Vi skal i den forbindelse understrege, at G1 ApS ved erhvervelsen af Ejendommen havde til hensigt at anvende denne til momspligtigt formål og således utvivlsomt ville have fradragsret for momsen på køb af Ejendommen, jf. momslovens § 51 og § 37. Denne anden betingelse er således også opfyldt ved H1 A/S' salg til G1 ApS.
 Dette skal ifølge Generaladvokaten sættes over for en situation,
 Hermed illustrerer Generaladvokaten, at et enkelt punkt fra listen ikke i sig selv kan medføre, at der foreligger en hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse, men der skal være mere omfattende virksomhed omfattende flere punkter.
 Dansk praksis er i overensstemmelse hermed, idet salg af fast ejendom ikke i sig selv udgør hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse, mens et salg sammen med tilhørende lejekontrakter begrunder, at der foreligger en sådan overdragelse. Tilsvarende udgør et isoleret salg af et varemærke eller en lagerbeholdning/-udstyr ikke en hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse, mens der i overensstemmelse med EU-domstolens principper foreligger en sådan overdragelse, hvis der er tale om en "hel" virksomhed, eksempelvis et kombineret salg af varelager, kundekartotek og ophør med at udøve virksomhed i det givne geografiske område med de pågældende produkter.
 Der hersker i forhold til denne tredje betingelse ikke tvivl om, at H1 A/S faktisk overdrog såvel bygninger som arealer samt lejekontrakter til G1 ApS. Betingelse 3 er dermed også opfyldt.
 Betingelse 4
 Endnu mere interessant er præmis 40, 41 og 42 i Generaladvokatens indstilling.
 Den danske fortolkning kan med andre ord ikke fortolkes udelukkende på baggrund af sin ordlyd, efter dansk praksis eller efter ordlyden i momsdirektivet, men må tage hensyn til anden lovgivning og anden retspraksis, medmindre der er en helt særlig grund hertil.
 Derved var det et afgørende kriterium med henblik på afgørelsen af, om der er tale om en sådan overdragelse, om den pågældende enhed bevarer sin identitet. Det må navnlig lægges til grund, hvis driften faktisk fortsættes eller genoptages.
 I den forbindelse henses til alle de faktiske omstændigheder omkring overførslen, herunder hvilken form for virksomhed eller bedrift der er tale om, hvorvidt der er sket en overførsel af de fysiske goder, som f.eks. bygninger og løsøre, værdien af de immaterielle goder på tidspunktet for overførslen, hvorvidt den nye indehaver har overtaget størstedelen af arbejdsstyrken, om kundekredsen overføres, samt i hvor høj grad aktiviteterne før og efter overførslen er de samme, og hvor længe disse eventuelt har været indstillet på tidspunktet for afhændelse af virksomheden. Alle disse omstændigheder kan dog kun indgå som enkelte elementer i den samlede bedømmelse, der skal foretages, og kan ikke vurderes isoleret.
 Alle disse omstændigheder kan dog kun indgå som enkelte elementer i den samlede bedømmelse, der skal foretages.
 At EU-domstolen i Stichting-sagen om samme emne fastslog, at der er tale om,


text:
at en enhed bevarer sin identitet, hvis driften faktisk fortsættes eller genoptages af køber.
 At EU-domstolen i Commerz-Credit-Bank-sagen om kapitaltilførselsafgifter definerede "del af en virksomhed" som "enhver virksomhedsdel, som udgør en organiseret helhed af formuegenstande og personer, som kan bidrage til gennemførelsen af en bestemt form for virksomhed".
 I forlængelse heraf anførte Generaladvokaten, at disse betragtninger kunne vejlede de luxembourgske myndigheder ved vurderingen af, om der momsmæssigt forelå en "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse" i Zita Modes-sagen. Herved illustrerede Generaladvokaten ganske entydigt, at fortolkningen skal ske på baggrund af anden retspraksis, medmindre der er tale om helt særlige forhold, der kan begrunde at se bort herfra.
 I den forbindelse skal vi understrege, at der på ingen måde hersker tvivl om, at Ejendommen efter salget til G1 ApS bevarede sin økonomiske identitet, og at driften faktisk blev fortsat af køber. Allerede af den grund falder salget fra H1 A/S til G1 ApS entydigt ind under direktivets artikel 19 og dermed også momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt. og kan følgelig leveres uden moms. Dermed er betingelse 4 tydeligvis opfyldt.
 Den mulighed, som medlemsstater har til at træffe foranstaltninger med henblik på at hindre konkurrencefordrejning er imidlertid alene møntet på konkurrencefordrejningssituationer og er under ingen omstændigheder møntet på situationer, hvor køberen er en fuldt afgiftspligtig person, jf. præmis 44-54.
 Dermed formulerede Generaladvokaten ganske præcist, en overdragelse af en aktivitet, der ændrer karakter efter overtagelsen ikke udelukker, at der foreligger en "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse", når blot den overdragne virksomhed drives videre efter overdragelsen.
 EU-domstolen tilsluttede sig disse principper, idet det i dommens præmis 34 entydigt anføres, "at det følger af kravene om en ensartet anvendelse af fælleskabsretten som af lighedsprincippet, at ordlyden af en fællesskabsretlig bestemmelse, som ikke indeholder en udtrykkelig henvisning til medlemsstaternes ret med hensyn til fastlæggelsen af dens betydnings rækkevidde, normalt i hele Fællesskabet skal undergives en selvstændig og ensartet fortolkning, som skal søges under hensyntagen til bestemmelsens kontekst og formålet med den pågældende ordning".
 Præmis 19 må nødvendigvis læses i den sammenhæng, som præmissen er givet, hvilket betyder, at der lægges afgørende vægt på, at en køber rent faktisk overtager og fortsætter aktiviteten.
 I den forbindelse er det uomtvisteligt, at G1 ApS hverken havde til hensigt øjeblikkeligt at likvidere udlejningsvirksomheden på Ejendommen, eller sælge "lagerbeholdningen". Tværtimod havde G1 ApS en klar hensigt om i første omgang af fortsætte udlejningsaktiviteten og dernæst på sigt at udvikle området til andet formål ifald en lokalplan gav mulighed for dette. Der var således på ingen måde hos køber (G1 ApS) en hensigt om "øjeblikkeligt at likvidere" virksomheden. Heller skete dette i praksis.
 Således er arealet i praksis - 4 år efter aftalens indgåelse - fortsat i vid udstrækning udlejet til tredjemand. Den væsentligste ændring er, at Ejendommen i dag ejes af G6 ApS, der har fortsat den momspligtige udlejning.
 Netop disse efterfølgende transaktioner og ejertidsperiode illustrerer, hvorfor kun en øjeblikkelig likvidering kan begrunde, at der ikke foreligger en "hel eller delvis overdragelse af en


text:
samlet formue-masse".
 Ved en øjeblikkelig likvidering vil køber være bekendt med udviklingen og har således en mulighed for at forholde sig til, om virksomheden reelt fortsættes. Anvendes en længere tidshorisont end øjeblikkelig overlades en decideret kontrolfunktion til sælger af købers hensigter, som kan strække sig langt ud i fremtiden og derfor i visse tilfælde - som nærværende - vise sig aldrig at blive effektueret. Det efterlader sælger af en virksomhed i en yderst retssikkerhedsmæssigt betænkelig situation, der ikke understøttes af EU-domstolens retspraksis.
 Det synes dermed indlysende, at salget fra H1 A/S til G1 ApS er omfattet af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt.
 7.2.4 Christel Schriever (C-444/10) - afsagt den 10. november 2011
 Efter Zita Modes-sagen var en lang række principper på plads, men ikke alle.
 I den fjerde sag skulle domstolen derfor vurdere, om salg af en varebeholdning og inventar kan udgøre hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse", når der ikke samtidig sker overdragelse af de lokaler, der udgør forudsætningen for detailsalg af overdragne sportsartikler. Køber af varebeholdningen og inventaret havde en lejekontrakt med sælger på ubestemt tid, hvilket muliggjorde den fortsatte drift af butikken med lokalerne, men lejekontrakten havde et forholdsvis kort opsigelsesvarsel for begge parter.
 Sagen er både interessant og relevant i relation til H1 A/S, idet sagen behandler spørgsmålet om, hvordan det defineres om en køber har til hensigt øjeblikkeligt at likvidere den overtagne virksomhed, hvilket er det synspunkt, der indirekte er lagt til grund af Skatterådet i det bindende svar og som Skatteankestyrelsen hidtil ikke har fundet anledning til at anfægte.
 Sagen er samtidig interessant, fordi EU-domstolen helt undlader at høre Generaladvokaten om sagen og således tilsyneladende finder udfaldet af sagen indlysende, dvs. selv har en meget klar holdning til, om der er tale om en overdragelse af en samlet formuemasse, hvilket domstolen ender med at bekræfte, at der er tale om.
 EU-domstolen fastslår, at det er afgørende for, om der foreligger en overdragelse af en samlet for-muemasse, om overdragelse af varebeholdning og inventar er tilstrækkeligt til at videreføre virksomheden.
 Overdragelsen af fast ejendom er ifølge EU-domstolen ikke nødvendigvis afgørende for at betegne transaktionen som en overdragelse af en samlet formuemasse. Blot skal erhververen have til hensigt at drive den overdragne forretning eller den overdragne virksomhedsdel, og derved ikke hensigt om øjeblikkeligt at likvidere den pågældende virksomhed eller sælge lagerbeholdningen.
 Erhververens hensigter kan, og i visse tilfælde skal, således tages i betragtning
 "i forbindelse med en samlet vurdering af en transaktions omstændigheder, under forudsætning af at de understøttes ved objektive beviselementer".
 EU-domstolen fandt på denne baggrund ikke, at der forelå en hensigt om øjeblikkeligt at ville likvidere den pågældende virksomhed.
 Det blev begrundet med, at erhververen rent faktisk kunne videreføre den selvstændige økonomiske virksomhed, som sælgeren tidligere drev, uden at eje lokaler, og at erhververen fortsatte med driften af sportsforretningen i næsten to år.
 Interessant afslutter EU-domstolen præmis 42 - 44 med at bemærke følgende:
 At elementer som den indgåede lejekontrakts løbetid og den aftalte fremgangsmåde for at opsige den skal tages


text:
i betragtning i forbindelse med den samlede vurdering, idet de kan have betydning for denne vurdering i det tilfælde, hvor de kan forhindre den varige videreførelse af den økonomiske virksomhed.
 At muligheden for med kort varsel at opsige en tidsubegrænset lejekontrakt ikke i sig selv er afgørende for at fastslå, om erhververen havde til hensigt øjeblikkeligt at likvidere den overdragne forretning eller den overdragne virksomhedsdel. Anvendelsen af bestemmelsen kan således ikke afslås alene på dette grundlag.
 At princippet om momsneutralitet vil blive tilsidesat, hvis muligheden for at anvende bestemmelsen på en transaktion, der består i overdragelsen af en samlet formuemasse som den i hovedsagen omhandlede, afhang af lejekontraktens betingelser, og navnlig af dens løbetid og af fremgangsmåden for dens opsigelse.
 I den forbindelse skal vi understrege, at alle disse betingelser er opfyldt ved salg af Ejendommen fra H1 A/S til G1 ApS.
 Det står således klart,
 At G1 ApS overtager alle materielle og immaterielle aktiver knyttet til driften af Ejen-dommen og herved fuldt ud kan varetage den fortsatte udlejning.
 At alle lejeaftaler overføres til G1 ApS.
 At G1 ApS havde planer om at ophøre med denne aktivitet på sigt, men at der ikke var fastsat en dato for dette ophør.
 At G1 ApS fortsatte med udlejningen i hele sin ejertid.
 Christel Schriever-sagen underbygger således, at momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt. skal fortolkes således, at salget fra H1 A/S ikke skal anses som en leverance mod vederlag. Der er ingen forhold i sagen, der taler i modsat retning.
 7.2.5 X BV (C-651/11) - afsagt den 30. maj 2013
 Den nyeste sag om, hvad der kan anses som “hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse" er sagen om X BV.
 Denne sag er interessant at se nærmere på, da Skatteankestyrelsen i sin begrundelse i sagen om H1 A/S' salg til G1 ApS som eneste juridiske argument har henvist til præmis 31 og 32 i dommen og derved anvender denne dom som eneste argument for ikke at anerkende, at salget fra H1 A/S til G1 ApS udgør overdragelse af en samlet formuemasse med følgende formulering.
 Det gør Skatteankestyrelsen med følgende formulering:
 "Allerede fordi køber ikke erhvervede de omhandlede arealer for at føre selskabets udlejningsvirksomhed videre, indstiller Skatteankestyrelsen, at Skatterådets svar på spørgsmålene 3, 4 og 5 tiltrædes, hvorved salget af arealerne ikke kan anses for at ske som led i en virksomhedsoverdragelse. Det af selskabets repræsentanter kan således ikke føre til et andet resultat".
 De to anførte præmisser fra X-sagen bibringer imidlertid ikke nogen form for relevant fortolkningsbidrag til salget fra H1 A/S. Tværtimod er det blot en gengivelse af de præmisser, der er fastslået i Zita Modes-, Schriver- og SKF-dommen, hvilket ikke giver en ny endsige indskrænket fortolkning af, om der foreligger en hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse. Disse to præmisser understreger blot - helt i overensstemmelse med de tidligere nævnte EU-domme, at der skal være tale om en øjeblikkelig likvidering for, at der ikke foreligger hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse, eksempelvis salg


text:
af et varelager.
 Som anført gentagne gange viderefører G1 ApS rent faktisk virksomheden, idet G1 ApS overtager både ejendomme, arealer og lejekontrakter og fortsætter udlejningsvirksomheden. Enhver tolkning i retning af, at X-sagens præmisser fører i retning af, at G1 ApS må anses for at have til hensigt øjeblikkeligt at ville likvidere aktiviteten vil være direkte forkert.
 Det er samtidig vigtigt at læse dommen i overensstemmelse med den sag, den omhandlede.
 Konkret omhandlede X-sagen et salg af kapitalandele, og hvorvidt dette salg kunne udgøre hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse. X havde leveret ydelser til et selskab, som X nu solgte sine kapitalandele i. Samtidig ophørte de ledelsesopgaver, som X udførte for det pågældende selskab.
 Som anført af Skatteankestyrelsen opsummerer domstolen i præmis 31 og 32
 32 Domstolen har fortolket det nævnte begreb således, at det omfatter overdragelse af en forretning eller en selvstændig del af en virksomhed, som omfatter materielle aktiver og eventuelt immaterielle aktiver, som tilsammen udgør en virksomhed eller en del af en virksomhed, der kan fortsætte med at drive en selvstændig økonomisk virksomhed, men at begrebet ikke omfatter en ren overdragelse af goder, såsom salg af en varebeholdning (jf. Zita Modes-dommen, præmis 40, SKF-dommen, præmis 37, og Schriever-dommen, præ-mis 24). For at sjette direktivs artikel 5, stk. 8, kan finde anvendelse, skal erhververen desuden have til hensigt at drive den overdragne forretning eller den overdragne virksomhedsdel, og ikke blot øjeblikkeligt at likvidere den pågældende virksomhed (Zita Modes-dommen, præmis 44, og Schriever-dommen, præmis 37).
 33 Som den forelæggende ret har anført, fremgår det ganske vist af præmis 38 og 40 i SKF-dommen, at Domstolen ikke har udelukket, at overdragelse af en kapitalandel på 100% under visse omstændigheder kan sidestilles med hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse, for så vidt som en sådan overdragelse indebærer en hel eller delvis overdragelse af de omhandlede virksomheders aktiver. I den sag, der gav anledning til den nævnte dom, rådede Domstolen imidlertid ikke over oplysninger, der gjorde det muligt at afgøre, om sjette direktivs artikel 5, stk. 8, fandt anvendelse på en transaktion som den, der var omhandlet i sagen, og overlod det til den forelæggende ret at undersøge dette spørgsmål.
 Domstolen fastslår i forlængelse heraf, at "besiddelse af aktierne i en virksomhed, til forskel fra besiddelse af dennes aktiver, ikke er tilstrækkeligt til at muliggøre, at der fortsat kan drives en selvstændig økonomisk virksomhed", jf. præmis 35.
 Domstolen fortsætter herefter i præmis 36 - 39 samt 53 med at fastslå:
 Den blotte erhvervelse eller indehavelse af selskabsandele eller det blotte salg heraf, anses således ikke som økonomisk virksomhed, eftersom det forhold i sig selv "at der erhverves kapitalinteresser i andre virksomheder, ikke udgør en udnyttelse af et gode med henblik på opnåelse af varige indtægter. Et eventuelt udbytte, som kapitalandelen afkaster, er kun en følge af ejendomsretten til godet, jf. præmis 36.
 Det forholder sig anderledes, når der samtidig med besiddelsen af kapitalandele sker direkte eller indirekte indgriben i administrationen af de selskaber, hvori kapitalandelene besiddes, hvis dette


text:
giver anledning til momspligtige transaktioner.
 Overdragelse af aktier i et selskab kan derfor ikke anses som hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse, medmindre overdragelsen af aktier ledsages af en overdragelse af aktiver. Uden disse aktiver er det ganske enkelt ikke muligt for erhververen fortsat at drive selvstændig økonomisk virksomhed som overdragerens retlige efterfølger.
 Havde ledelsesopgaverne derimod udgjort en selvstændig del af sælgers virksomhed, således denne kunne overtages af erhververen, og var der betalt et særskilt vederlag herfor, kunne der have foreligget en overdragelse af en formuemasse på denne del.
 Dommen kan derved på ingen måde anses for at tilføre begrebet "overdragelse af samlet formuemasse" en ny betydning i relation til salg af udlejningsejendomme, hvor køber træder i sælgers sted i relation til indgåede lejemål. Her har Danmark allerede i en årrække anerkendt, at der foreligger en virksomhedsoverdragelse ved salg af udlejningsejendomme samt udlejede arealer, forudsat køber indtræder i sælgers udlejningsforpligtelser. Disse betingelser opfylder handlen mellem H1 A/S og G1 ApS, hvorfor salget uomtvisteligt opfylder betingelserne for at kunne overdrages momsfrit, jf. momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt. og § 4, stk. 1.
 Dommen tilfører alene begrebet en ny betydning, hvor der er tale om et aktiesalg, og sælger mod vederlag har grebet ind i administrationen af det selskab, hvori der sælges aktier.
 7.2.6 Sammenfatning EU-domme
 Det står med alle EU-dommene klart, at handlen mellem H1 A/S og G1 ApS på alle måder opfylder betingelserne for at kunne omfattes af direktivets artikel 19 og dermed leveres momsfrit (ej leverance mod vederlag i direktivets forstand).
 Der er intet i dommene, der kan begrunde, at et samlet salg af en række arealer og bygninger, hvor køber efter overtagelsen fortsætter aktiviteten, kan anses for at falde uden for bestemmelsen.
 Det er samtidig helt for egen regning, at Skatterådet formoder, at G1 ApS øjeblikkeligt ophører med aktiviteten.
 Det er korrekt, at G1 ApS har overvejelser om på et tidspunkt at ophøre med aktiviteten, og at et manglende ophør kan få betydning for, om G1 ApS opretholder ejerskabet på sigt, men det er ingenlunde det samme som, at hensigten er et øjeblikkeligt ophør, således som Skatterådet og Skatteankestyrelsen ubegrundet har lagt til grund.
 Tværtimod har H1 A/S overdraget en sådan samlet formuemasse (ejendomme, arealer, lejekontrakter), som både gør det muligt for G1 ApS at fortsætte driften, og som G1 ApS rent faktisk fortsætter driften med.
 7.3 Dansk praksis
 Som anført under afsnit 7.2. er der intet i EU ́s retspraksis, der kan begrunde, at salg af arealer og bygninger, der udlejes med moms, ikke udgør hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse.
 Særligt ikke, når en køber overtager såvel de materielle som immaterielle aktiver, der er nødvendige for at kunne fortsætte udlejningsaktiviteten.
 Den noget indskrænkede fortolkning af Skatterådet, kan muligvis skyldes, at momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt., hvormed direktivets artikel 19 er implementeret, har fået en mere aktuel betydning efter momslovens fritagelsesbestemmelse om moms på fast ejendom blev ændret. Salgssituationer knyttet til udlejningsejendomme, der tidligere blev anerkendt som overdragelse af


text:
en formuemasse, tilsidesættes nu ud fra en betragtning om længden af den fortsatte drift af den overdragne virksomhed, og momspligt fastslås.
 Der er imidlertid heller intet i dansk lovgivning eller praksis, der kan begrunde en sådan ændret fortolkning.
 Der kan naturligvis henses til, om en køber øjeblikkelig likviderer aktiviteten, jf. EU-domstolens praksis, men en foruddiskontering på, hvad der måtte ske i fremtiden grundet i de muligheder, som køber søger, kan ingenlunde påvirke det momsmæssige resultat. Tværtimod må en sådan fortolkning anses som retssikkerhedsmæssig betænkelig og i direkte strid med også dansk praksis, jf. nærmere nedenfor.
 7.3.1 Momsvejledningen 2010-
 For at få overblik over praksis forud for ændringen af momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, har vi blandt andet gennemgået Momsvejledningen 2010, version 7.2.
 Der fremgår heraf intet om, at købers overvejelser om et potentielt ophør med aktiviteten på længere sigt spiller en rolle for den momsmæssige vurdering af, om salget er omfattet af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt.
 Tværtimod fremgik følgende af afsnit D.6.2.:
 "Bestemmelsen kræver, at de aktiver, som basalt set er nødvendige for virksomhedens drift, skal indgå i overdragelsen.
 Der skal - for at en overdragelse af en virksomhed eller en del af denne kan anses for at foreligge - være tale om overdragelse af en virksomheds driftsmidler mv. (økonomisk enhed), som foretages med henblik på, at køberen enten fortsætter driften af virksomheden eller udøver en driftsmæssig anvendelse af de overdragne aktiver, der kan sidestilles hermed.
 Der skal samtidig i almindelighed være tale om, at sælgeren på tidspunktet for overdragelsen ophører med drift af den overdragne virksomhed eller del af virksomheden. Ved vurderingen lægges der således vægt på, at sælger ophører med drift af den overdragne økonomiske enhed, og på købers hensigt med overtagelsen af den økonomiske enhed.
 I praksis foretages der en helhedsvurdering af de nærmere omstændigheder i forbindelse med virksomhedens salg af driftsmidlerne mv. Der skal således sondres mellem handler, der har karakter af ordinære købs- og salgssituationer, og handler, der har karakter af en hel eller delvis overdragelse af virksomheden.
 Det betyder, at der skal betales moms, når en virksomhed overdrager eksempelvis størstedelen af virksomhedens driftsmidler til en forhandler (automobilforhandler, maskinforhandler, kreaturhandler m.fl.), som efter overtagelsen sælger driftsmidlerne til forskellige kunder.
 I TfS 1999, 87, havde en virksomhed købt et varelager af en tidligere samarbejdspartner. Samarbejdspartnerens personale var opsagt, og de af selskabet lejede lokaler blev opsagt. Højesteret fandt, at selskabet efter salget af varelageret ikke længere drev virksomhed, men måtte anses for et hvilende selskab. Salget af varelageret var derfor omfattet af reglerne om overdragelse af virksomhed. Køberen af varelageret var ikke berettiget til at fradrage momsen af varekøbet. Se også TfS 1999, 918 HRD."
 7.3.2 VLR af 4. juli 1985 (SKATs afgørelsesbind fra 1993, side 509)
 En af de første relevante, danske, domme er en sag, hvor Vestre Landsret skulle vurdere, om et samlet salg af en kvægbesætning skulle anses som en virksomhedsoverdragelse. Dyrene var i løbet af kort tid solgt videre af køber blandt andet til slagtning. Sælgers virksomhed


text:
blev fortsat af en nye ejer med en anden besætning.
 To dommere (flertallet) bemærker i sagen, at når henses til bestemmelserne i momsloven og deres forarbejder, så kan bestemmelsen alene antages at sigte på "salg af en virksomheds driftsmidler mv., der foretages med henblik på enten en fortsat drift af virksomheden eller dog en driftsmæssig anvendelse af de ovedragne aktiviteter, der må sidestilles hermed".
 Da køberen alene erhvervede besætningen med henblik på videresalg som led i sin virksomhed som kreaturhandler, forelå der ifølge Landsretten ikke en virksomhedsoverdragelse.
 Landsretten nåede således frem til momspligt, fordi køberen udelukkende have salg for øje. Køberen ville end ikke perifert drive kvægavl, i modsætning til G1 ApS, der som minimum forventede en vis periode med udlejning af bygninger og arealer.
 Denne sag understreger, at begrebet "øjeblikkeligt" skal forstås bogstaveligt. Ordet betyder i øvrigt ifølge Den Danske Ordbog "som eksisterer på et samtidigt tidspunkt i forhold til det der tales om", hvilket efter vores vurdering entydigt må forstås som "straks" eller "omgående".
 7.3.3 UfR1987.167H (salg af lastbiler og anhængere)
 Et par år senere skulle først Østre Landsret og siden Højesteret vurdere, om salg af en række lastbiler og anhængere sammen med køretilladelser udgjorde en "virksomhedsoverdragelse", dvs. salg af en samlet formuemasse.
 Landsretten nåede frem til, at der forelå en virksomhedsoverdragelse, idet køberen overtog såvel biler som alle køretilladelser. Det forhold, at køber havde videresalg for øje allerede fra begyndelsen var uden betydning.
 Højesteret ændrede siden dommen, idet der blev afgivet ny forklaring, og det viste sig, at køber ikke benyttede biler og anhængere, men videresolgte køretøjerne til forskellige kunder og køretilladelserne til andre kunder. Derved havde erhvervelsen ikke karakter af en virksomhedsoverdragelse.
 Sagen er interessant, idet Højesteret ikke tilbageviser en virksomhedsoverdragelse med henvisning til, at der var tale om salg for øje, men udelukkende fordi køber aldrig benytter aktiverne selv.
 I sagen om H1 A/S er det uomtvistet, at G1 ApS i en længere periode udøver virksomhed med de overtagne aktiviteter (udlejningsaktivitet), hvorfor der på baggrund af nævnte dom ikke synes at være anledning til at tilsidesætte salget som salg af en samlet formuemasse. Højesterets dom underbygger dermed, at salget fra H1 A/S til G1 ApS er omfattet af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt.
 7.3.4 SKM2004.236.LSR (udlejningsejendom)
 Efter atter nogle år skulle Landsskatteretten vurdere, om der var tale om "overdragelse af en samlet formuemasse" i relation til salg af en ejendom, der var frivilligt momsregistreret. Køber overtog ikke udlejningsaktiviteten, men flyttede selv ind i bygningen og drev derefter sin egen ejendomsmæglervirksomhed fra ejendommen.
 Landsskatteretten fastslog, at der ikke var tale om en virksomhedsoverdragelse, idet "selskabet kun overdrager ejendommen og ikke en udlejningsvirksomhed inkl. lejemål m.m. Erhververen fortsætter endvidere ikke med at drive udlejningsvirksomhed fra ejendommen".
 Derved signalerede Landsskatteretten allerede i 2004 selv, at der ville have foreligget en virksomhedsoverdragelse i momsmæssig henseende, hvis køber havde fortsat den momspligtige udlejningsvirksomhed fra ejendommen efter overtagelsen. Der er intet i afgørelsen, der indikerer, at Landsskatteretten i givet fald havde indlagt en minimumsperiode for denne udlejningsaktivitet. Alene den


text:
fortsatte udlejningsaktivitet havde været tilstrækkeligt til at der forelå en momsfri virksomhedsoverdragelse.
 Afgørelsen underbygger, at salget af Ejendommen fra H1 A/S i 2004 entydigt ville være blevet anset som en "virksomhedsoverdragelse".
 7.3.5 SKM2006.647.VLR samt SKM2008.423.HR (udlejningsejendomme)
 I vores brev af 9. oktober 2015 har vi allerede henvist til SKM2006.647.VLR. Denne dom er særdeles relevant for nærværende klagesag, idet den både understreger vores argumenter og synliggør, at der vil være tale om en klar praksisændring omkring momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt., ifald Landsretten følger Skatterådets svar på spørgsmål 3, 4 og 5.
 Ikke desto mindre ser Skatteankestyrelsen fuldstændig bort fra dommen i sit forslag til afgørelse. Det sker til trods for, at Landsretten i 2006-sagen entydigt fastslår, at en købers hensigt allerede på købstidspunktet om et videresalg relativt hurtigt efter overdragelsen, ikke i sig selv kan medføre, at der ikke foreligger en overdragelse af formuemasse, når denne køber erhverver ejendommen. Samme gør sig gældende ved videresalg.
 Denne fuldstændige fravær af stillingtagen til vores bemærkninger knyttet til dommen i SKM2006.647.VLR, som endda ligger efter Zita Modes-dommen, forekommer ganske bemærkelsesværdigt, idet der i dommen - endda af en højere myndighed - reelt er taget klar stilling til, om en udlejningsejendom, der er indkøbt med henblik på videresalg, kan anses som overdragelse af en samlet formuemasse.
 Vi antager, at Skatteankestyrelsen blot har overset denne sag, og vil følgelig tillade os endnu en gang at henvise til sagen og understrege dens betydning.
 Kort beskrevet omhandler sagen køb af en række udlejningsejendomme, som et selskab (herefter "A") havde købt og videresolgt med fortjeneste samme dag eller få dage senere efter et på forhånd tilrettelagt forløb aftalt med et koncernforbundet selskab (søsterselskab - herefter "B"). Søsterselskab havde forinden udbudt ejendommene til en række investorer i 10-mandsprojekter.
 I sagen skulle Landsretten vurdere, om der forelå en virksomhedsoverdragelse, idet selskab A i givet fald ville have momsfradrag for sine omkostninger til udgifter i forbindelse med salg af ejendommen til selskab B.
 SKAT havde i sagen nægtet at anerkende, at der var tale om virksomhedsoverdragelse med henvisning til flere forhold. Der var lagt vægt på:
 At selskabet ikke har anført anlægsaktiver i årsregnskaberne for 2000 og 2001.
 Landsskatteretten fastholder i sin behandling af anpartsprojektsagen SKATs påstand.
 Argumentationen er imidlertid interessant, idet Landsskatteretten selv argumenterer som følger
 "Henset til denne formulering og placeringen af denne passus i bemærkninger til momsloven, sammenholdt med formuleringen af momslovens § 3, er Landsskatteretten enig med repræsentanten i, at også mere lejlighedsvise økonomiske transaktioner med udnyttelse af materielle og immaterielle goder og rettigheder er omfattet af begrebet økonomisk virksomhed.
 Landsskatteretten stadfæster således regionens afgørelse vedrørende dette spørgsmål".
 Sammenholdes disse forhold med salget fra H1 A/S til G1 ApS, så står det klart, at G1 ApS som køber på samtlige punkter vil agere og indtræder som udlejer af ejendommen efter overtagelsen, og således på daværende tidspunkt utvivlsomt havde fået anerkendt, at salget var omfattet af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt., jf. nærmere nedenfor.
 "Alene med henblik på videresalg"
 G1 ApS erhverver ikke Ejendommen


text:
fra H1 A/S alene med henblik på videresalg umiddelbart efter erhvervelsen. Tværtimod vil G1 ApS i en længere periode fortsætte udlejningen af arealer og ejendomme med moms til tredjemand.
 Det videresalg, der sidenhen finder sted, var ikke påtænkt på tidspunkt for overtagelsen fra H1, men skyldes alene økonomiske forhold til G1 ApS, hvilket H1 A/S i øvrigt ikke har haft mulighed på forhånd at være bekendt med.
 "Allerede forinden erhvervelsen udbudt ejendomme til salg"
 I modsætning til Landsskatteretskendelsen fra 2004 har G1 ApS ikke forinden købet fra H1 udbudt ejendomme og arealer med henblik på videresalg. Selskabet ender med at videresælge disse, men det skyldes økonomiske forhold opstået efterfølgende.
 "Foretaget handlinger, der er kendetegnende for udlejningsvirksomhed"
 Det er entydigt, at G1 ApS havde til hensigt at foretage handlinger, der er kendetegnede for udlejningsvirksomhed. Selskabet lod sig således frivilligt registrere for udlejning af arealer og ejendomme og fakturerede lejerne for leje efter overtagelsen.
 "Ikke har erhvervet indtægter ved udlejningsvirksomhed"
 G1 ApS ville ifølge den indgåede aftale erhverve indtægter ved momspligtig udlejningsvirksomhed og modtog reelt sådanne efter overtagelsen af Ejendommen.
 Landsskatteretten blev efterfølgende bedt om at genoptage sagen som følge af SKM2004.348.TSS, og nye forhold, der ikke var fremlagt ved sagens første behandling af Landsskatteretten. Landsskatteretten fastholdt dog efter en ny sagsbehandling sin oprindelige kendelse.
 I proceduren over for Landsretten tilkendegiver Skatteministeriet efterfølgende entydigt, at det for Skatteministeriet er afgørende, om der udøves en aktivitet med henblik på opnåelse af indtægter ved udlejning som udlejer. Da selskab A hverken opnår indtægter som udlejer, eller orienterer lejerne, kan selskabet ifølge Skatteministeriet hverken anses for at have udøvet udlejningsaktivitet med henblik på opnåelse af enkeltstående eller varige indtægter. Videre fortsætter Skatteministeriet "... har ikke drevet - eller haft til hensigt at drive - en erhvervsmæssig udlejningsvirksomhed".
 Sagen afgøres med, at Landsretten fastslår, at da der ikke har været indtægter ved udlejning af de omhandlede ejendomme i selskabet, og da overtagelsesdatoerne ved videresalg er identiske med overtagelsesdatoerne for køb af ejendommene, kan der ikke være tale om en virksomhedsoverdragelse.
 Det blev således ubetinget fastslået af såvel SKAT, Skatteministeriet, Landsskatteretten og Vestre Landsret, at der vil være tale om en virksomhedsoverdragelse, hvis en virksomhed indtræder som udlejer og opnår indtægter fra denne udlejning. Betingelser, der klart er opfyldt ved salget fra H1 A/S.
 Sagen indbringes efterfølgende for Højesteret, der i SKM2008.423.HR entydigt tilslutter sig Landsrettens begrundelse med de af Landsretten anførte argumenter om, at der ikke er tale om en virksomhedsoverdragelse.
 Med Højesterets dom er der således blot få år forinden lovændringen om visse typer salg af fast ejendom klart fastslået af landets højeste domstol, at en virksomhedsoverdragelse kun kan tilsidesættes, hvis køber reelt aldrig indtræder som udlejer over for lejerne. Dvs. kun hvis et videresalg sker stort set samme dag som overtagelsen, og huslejeindtægter formelt aldrig opstår hos køberen.
 Det synes derfor yderst betænkeligt, når Skatteankestyrelsen i forslaget til afgørelsen stik modsat Højesterets udmelding lægger afgørende vægt på, om G1 ApS' planer for området uden hensyntagen til, at G1 ApS reelt ikke har planer om


text:
et strakssalg, at G1 ApS heller ikke foretager et strakssalg, og at G1 ApS rent faktisk på alle punkter indtræder som udlejer af arealer og bygninger i en længere periode.
 Modsat forslaget til afgørelse fra Skatteankestyrelsen ses der i relation til handlen mellem H1 A/S og G1 ApS absolut på ingen måde at være afgørende forhold, der kan betinge, at overdragelsen ikke opfylder kriterierne for at blive anset som overdragelse af en samlet formuemasse. Tværtimod opfylder handlen alle de kriterier, som synes at være sat op i VLR2006.647.VLR og SKM2008.423.HR, og det må anses som højst utænkeligt, at Landsretten og Højesteret ville nå til et andet resultat i dag. Særligt, da alle EU-domme er afsagt inden Højesterets dom, og domstolen dermed må have inddraget den seneste EU-domstolspraksis i sin fortolkning.
 7.4 Opsamling dansk praksis pr. 31. december 2010 contra salget fra H1 A/S
 Som det fremgår af den danske praksis, som vi har gennemgået ovenfor, er det ganske entydigt, at der i Danmark har været en meget klar og entydig praksis for at anerkende salg af udlejningsejendomme som overdragelse af en samlet formuemasse, hvis køber efter overdragelsen rent faktisk har fortsat aktiviteten.
 Der er således ikke en eneste offentliggjort afgørelse, der viser, at SKAT forud for momspligtens delvise indtræden på salg af fast ejendom har tilsidesat salget af en udlejningsejendom som salg af en samlet formuemasse, hvis udlejningsaktivitet reelt er opretholdt af køber. Det er tilsvarende entydigt, at det på intet tidspunkt har været afgørende, hvor længe aktiviteten er fortsat.
 Tværtimod har det i alle tilfælde været tilstrækkeligt for at kunne omfattes af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt., at der i alle led har været indtægter fra udlejningen, og at lejerne har været informeret om skiftet på udlejer-siden. Samtidig har det været uden betydning, om køber havde til hensigt at lade ejendommen overgå til anden aktivitet (salgsøjemed) inden for kortere eller længere tid. Blot førnævnte driftsvilkår (lejeindtægter og information af lejere) er opfyldt.
 Med Skatterådets bindende svar på spørgsmål 3, 4 og 5 i den anmodning, som H1 A/S forelagde omkring salg af nærværende arealer, ændrer Skatterådet uden videre denne praksis, uagtet ingen sager ved EU-domstolen underbygger en sådan ændring, og uagtet formuleringen af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt. og direktivets artikel 19 er uændrede.
 Eneste reelle ændring er, at omfanget af momsfritagelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 9 delvist er ændret med virkning fra den 1. januar 2011, men det kan ingenlunde påvirke en fortolkning af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt. Vi finder det i hvert fald vanskeligt at nå frem til en sådan momspligt, medmindre entydige fiskale hensyn - stik mod alle lovfortolknings - og retssikkerhedsprincipper, kan være tilstrækkeligt til at nå dette resultat.
 Pudsigt nok var SKAT i en kendelse fra 2012 selv af den opfattelse, at køb af maskiner med henblik på videresalg kunne anses som en virksomhedsoverdragelse, uagtet køber havde til hensigt straks at videresælge disse. Denne holdning anerkendte Landsskatteretten med henvisning til, at "dele af driften


text:
kan fortsætte og bliver fortsat", jf. Landsskatterettens journal nr. 12-0190797. Købers primære hensigt var derved uden betydning. Tilsvarende må det forhold, at G1 ApS har overvejelser om på sigt at ophøre med udlejningsaktiviteten være uden betydning. Særligt da Skatterådet i anmodningen om bindende svar har kunnet lægge til grund, at G1 ApS klart og entydigt vil indtræde som udlejer over for lejerene.
 Vi finder på det foreliggende grundlag, at Skatteankestyrelsens forslag til afgørelse bør ændres, således spørgsmål 3, 4 og 5 besvares med, at salget er omfattet af momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt.
 Der er i forbindelse med sagens behandling endvidere henvist til SKM2009.543.SR, der vedrører selskabet. I det bindende svar er det Skatterådets opfattelse, at ejendommen ikke kan anses for ubebygget grundet bolværket, hvorfor ejendommen anses for bebygget. Hertil er anført, at ingen af de omhandlede arealer i nærværende sag således er ubebygget. Der er på baggrund heraf tale om et momsfrit salg af alle 3 arealer.
 Ad spørgsmål 3, 4 og 5 om virksomhedsoverdragelse
 Følgende fremgår af momslovens § 8, stk. 1:
 "Levering mod vederlag omfatter salg af virksomhedens aktiver, når der er fuld eller delvis fradragsret ved indkøb, fremstilling m.v. af aktivet. Det samme gælder salg af aktiver ved virksomhedens afmeldelse fra registrering. Til levering mod vederlag kan dog ikke henregnes overdragelse af aktiver som led i en overdragelse af virksomheden eller af en del af denne, når den nye indehaver er eller bliver registreret efter §§ 47, 49, 51 eller 51 a. Virksomheden skal inden 8 dage efter overdragelsen give SKAT meddelelse om den nye indehavers navn og adresse samt om salgsprisen for de overdragne aktiver."
 Bestemmelsen gennemfører momssystemdirektivets artikel 19, der har følgende ordlyd:
 Før salget af det samlede areal på over 12.000 m2 havde selskabet anvendt dele af arealet og den opførte bygning på matr.nr. M2 til momspligtig udlejning. Ifølge betinget skøde erhverver køber arealet med henblik på opførelse af hotel, kontorer og butikker m.v. Køber overtager og indtræder i de lejeaftaler, der hviler på det købte. Salget af arealet er betinget af, at der endeligt vedtages en lokalplan med en høj bebyggelsesprocent, der muliggør opførelse af hotel og/eller kontorer og/eller boliger og/eller butikker, herunder [...] m2 dagligvareforretning, samt at udstykning gennemføres.
 Ifølge momslovens § 8, stk. 1, 3. pkt., udgør overdragelse af aktiver som led i en overdragelse af en virksomhed eller en del af denne ikke en momspligtig levering, når den nye indehaver er eller vil blive momsregistreret. Bestemmelsen udnytter bemyndigelsen i momssystemdirektivets artikel 19 til at anse hel eller delvis overdragelse "af en samlet formuemasse" for ikke at udgøre en levering. Virkningen af, at der ikke foreligger en levering, er, at der ikke skal opkræves moms ved salget.
 Som det fremgår af præmis 31 og 32 i EU-domstolens afgørelse i sag C-651/11, X, udgør begrebet "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse" et selvstændigt EU-retsligt begreb, som skal fortolkes ensartet i medlemsstaterne. Begrebet omfatter ifølge EU-domstolen "overdragelse af en forretning eller en selvstændig del af en virksomhed, som


text:
omfatter materielle aktiver og eventuelt immaterielle aktiver, som tilsammen udgør en virksomhed eller en del af en virksomhed, der kan fortsætte med at drive en selvstændig økonomisk virksomhed". Begrebet dækker ikke en ren overdragelse af goder som eksempelvis salg af en varebeholdning. For at bestemmelsen kan finde anvendelse, skal erhververen desuden have til hensigt at drive den overdragne forretning eller den overdragne virksomhedsdel, og ikke blot øjeblikkeligt at likvidere den pågældende virksomhed.
 Allerede fordi køber ikke erhvervede de omhandlede arealer for at føre selskabets udlejningsvirksomhed videre, tiltræder Landsskatteretten Skatterådets svar på spørgsmålene 3, 4 og 5, hvorved salget af arealerne ikke kan anses for at ske som led i en virksomhedsoverdragelse. Det af selskabets repræsentanter anførte kan således ikke føre til et andet resultat.
 Dermed stadfæstes Skatterådets bindende svar på spørgsmålene 3, 4 og 5.
 Ad spørgsmål 6, 7, 8 og 2 vedrørende salg af fast ejendom
 "Levering af fast ejendom. Fritagelsen omfatter dog ikke:
 Bestemmelsen har baggrund i momssystemdirektivets art. 135, stk. 1, litra j og k, der fritager:
 "g) levering af bygninger eller dele heraf med tilhørende jord bortset fra levering omhandlet i art. 12, stk. 1, litra a)
 h) levering af ubebygget fast ejendom bortset fra de i artikel 12, stk. 1, litra b, nævnte byggegrunde"
 Det bemærkes, at Danmark ikke har udnyttet bemyndigelsen i momssystemdirektivets artikel 12 til at anse lejlighedsvis levering af en bygning eller en del af denne med tilhørende jord eller levering af en byggegrund for foretaget af en momspligtig person.
 Følgende fremgår af momsbekendtgørelsens § 57, jf. bekendtgørelse nr. 814 af 24. juni 2013:
 "Ved begrebet bygning i momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra a, forstås grundfaste konstruktioner, som er færdiggjorte til det formål, de er bestemt til. Levering af dele af en sådan bygning anses ligeledes for at være levering af en bygning.
 Følgende fremgår af momsbekendtgørelsens § 59:
 "Ved en byggegrund i momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, forstås et ubebygget areal, som efter lov om planlægning eller forskrifter udstedt i medfør heraf er udlagt til formål, som muliggør opførelse af bygninger, jf. § 57 i denne bekendtgørelse.
 Stk. 2. Ved særskilt levering af en bebygget grund i momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, 2. led, forstås levering af ethvert grundareal med grundfaste konstruktioner som omhandlet i § 57, stk. 1, i denne bekendtgørelse, hvor der ikke samtidig med leveringen af grundarealet sker levering af de på grunden opførte grundfaste konstruktioner.
 Det fremgår, at selskabet i marts 2012 underskrev et betinget skøde om samlet salg af matr.nr. M1, [...] m2 af matr.nr. M3 og [...] m2 af matr.nr. M2, i alt over 12.000 m2 med overtagelse den [...] 2012. Hertil bemærkes, at hver matrikel udgør en fast ejendom, der skal behandles selvstændigt.
 Matr.nr. M1 på [...] m2 består af en grund med en bygning på [...] m2, som lejeren har opført. Selskabet har anvendt matr.nr. M1 til udlejning omfattet af en frivillig momsregistrering, jf. momslovens § 51, stk. 1. I henhold til


text:
det betingede skøde har køber i forbindelse med overtagelsen af grundarealet tillige overtaget lejekontrakten.
 Ved særskilt levering af en bebygget grund i momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, 2. led, forstås levering af ethvert grundareal med grundfaste konstruktioner som omhandlet i momsbekendtgørelsens § 57, stk. 1, hvor der ikke samtidig med leveringen af grundarealet sker levering af de på grunden opførte grundfaste konstruktioner.
 Landsskatteretten finder herefter, at salg af matr.nr. M1 skal anses som særskilt levering af en bebygget grund, der har været anvendt i selskabets momspligtige udlejningsvirksomhed.
 Salget af matr.nr. M1 vil derfor ikke være momsfritaget i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, 2. led.
 Hvad angår repræsentantens henvisning til momssystemdirektivet, bemærkes det, at levering af bebyggede grunde ligeledes er momspligtig i henhold til momssystemdirektivet. Det følger således af artikel 137, at alene "levering af bygninger eller dele heraf med tilhørende jord med undtagelse af levering af en bygning eller en del af en bygning med tilhørende jord inden første indflytning" samt "levering af ubebygget fast ejendom med undtagelse af levering af en byggegrund" er momsfritaget.
 Dermed stadfæstes Skatterådets bindende svar på spørgsmål 6.
 Den overdragne del af matr.nr. M3 fremstod ved overdragelsen som et åbent ubebygget areal beliggende i byzone. Arealet har været anvendt i selskabets momspligtige havnedrift til bl.a. godsoplag.
 Landsskatteretten finder herefter, at salg af den overdragne del af matr.nr. M3 skal anses som levering af en byggegrund, idet der er tale om et ubebygget areal, som efter lov om planlægning er udlagt til formål, som muliggør opførelse af bygninger.
 Da arealet har været anvendt i selskabets momspligtige virksomhed, vil salget af den overdragne del af matr.nr. M3 ikke være momsfritaget, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, jf. momsbekendtgørelsens § 59.
 Dermed stadfæstes Skatterådets bindende svar på spørgsmål 7.
 På de [...] m2, der frasælges fra matr.nr. M2, er der beliggende dels en restaurationsbygning på [...] m2, som selskabet anvendte til udlejning omfattet af en frivillig momsregistrering, og dels har en lejer af arealet opført bygninger på området. Selskabet har opkrævet moms af udlejningen af arealet. Der forefindes bolværk langs hele havnekanten. Ifølge det betingede skøde er begge lejekontrakter overgået til køber på overtagelsesdagen.
 Det bemærkes, at der på den faste ejendom ved salget vil være opført en restaurationsbygning, som selskabet anvendte til udlejning omfattet af en frivillig momsregistrering, bolværk samt bygninger opført af lejer. Det bemærkes videre, at selskabet efter det oplyste ikke skal forestå eller deltage i det efterfølgende nedrivningsarbejde, som køber selv for egen regning og risiko skal iværksætte. Der er derfor ikke grundlag for at anse selskabet for leverandør af en samlet leverance inklusive nedrivning i overensstemmelse med EU-domstolens dom i sagen C-461/08, Don Bosco.
 Ud fra en samlet, konkret vurdering af det overdragne areal finder Landsskatteretten, at der ikke er grundlag for at karakterisere det overdragne som ubebygget fast ejendom. Det bemærkes herved særligt, at definitionen af begrebet "levering af en byggegrund" ifølge dansk ret forudsætter, at der er


text:
tale om et ubebygget areal, jf. momsbekendtgørelsens § 59, stk. 1. Der ses endvidere ikke belæg for at anse den på grunden beliggende restaurationsbygning for at være af så ringe standard, at man kan bortse fra denne og anse grunden for en byggegrund.
 Skatterådet har bl.a. henvist til, at der skal tages hensyn til parternes hensigter med leveringen af den pågældende ejendom, forudsat at disse understøttes af objektive beviselementer, jf. C-543/11, Maasdriel, præmis 36. Det bemærkes i den forbindelse bl.a., at sagen vedrørte et spørgsmål om, hvorvidt en given ubebygget grund, der ikke var byggemodnet, udgjorde en byggegrund. Det var i sagen ikke bestridt, at grunden var ubebygget. På den baggrund er der ikke grundlag for at lægge til grund, at man i en situation som den foreliggende, hvor der ikke er tale om et ubebygget areal, kan lægge afgørende vægt på købers hensigt om at nedrive de eksisterende bygninger m.v. og efterfølgende opføre nye bygninger m.v. og på den baggrund anse den overdragne faste ejendom som et ubebygget areal. Der er således ikke henvist til særlige forhold vedrørende bygningernes størrelse eller tilstand set i forhold til f.eks. arealets størrelse eller andre omstændigheder, som eventuelt ville kunne føre til et andet resultat.
 På den baggrund er der ikke grundlag for at lægge til grund, at man i en situation som den foreliggende, hvor der ikke er tale om et ubebygget areal, kan lægge afgørende vægt på købers hensigt.
 Der henvises til SKM2016.82.LSR.
 Dermed ændres Skatterådets bindende svar til ja, således at den faste ejendom kan sælges uden moms, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 9.
 Det ønskes bekræftet, at selskabets samlede salg af over 12.000 m2 havneareal inklusive bolværk og restaurationsbygning er momsfritaget.
 Der henvises til besvarelsen under spørgsmål 6, 7 og 8, hvori der tages stilling til den momsmæssige behandling af hver af de tre matrikler, der udgør det samlede areal på over 12.000 m2. Det bemærkes, at hver matrikel udgør en fast ejendom, der skal vurderes selvstændigt.
 Under henvisning til ovenstående stadfæstes Skatterådets bindende svar på spørgsmål 2.


text:
HT-sagen – U 1986.898/3 H
 Højesterets dom i sag II 193/1985, 194/1985 og 195/1985. Refereret af andre i U 1986.898/3 H.
 Dom afsagt af: Højesteret med syv dommere
 Tema: Forfatningsret, statsret, lighedsprincip med grundlovskraft, negativ foreningsfrihed (grundlovens § 78), direkte virkning af traktat i dansk ret, grundlovens frihedsrettigheder
 Sagen var anlagt af en række buschauffører, der var ansat i Hovedstadens Trafikselskab (HT). Sagsøgerne, chaufførerne, meldte sig ud af fagforeningerne SID og DKA og meldte sig i stedet ind i Danmarks Frie Fagforening. Sagsøgerne blev efterfølgende opsagt af HT. Chaufførerne anså disse opsigelser som værende en følge af, at de ikke ønskede at være medlemmer af ISD eller DKA samt indmeldelsen i Danmarks Frie Fagforening. Herved måtte opsigelserne anses for at være ugyldige.
 Sagsøgerne gjorde til støtte herfor gældende, at opsigelserne var i strid med grundlovens §§ 68, 70, 74, 75 og 78. Bestemmelserne er en del af grundlovens kapitel VIII om frihedsrettigheder og angår hhv. religionsfrihed, diskriminationsforbud, retten til erhverv og forsørgelse samt retten til foreningsfrihed. Herudover mente sagsøgerne, at opsigelserne var i strid med forvaltningsretlige lighedsgrundsætninger med forfatningsmæssig gyldighed samt Menneskerettighedskonventionens art. 11.
 Sagsøgte, HT, gjorde i stedet gældende, at opsigelserne skete af hensyn til busdriften, som de lovmæssigt var forpligtede til at varetage. HT begrundede lovligheden af opsigelserne med, at busdriften var umuliggjort pga. en konflikt mellem nogle ansatte og fagbevægelsen, og at de havde forsøgt sig med en række andre tiltag inden opsigelserne. Afskedigelserne var således ikke ifølge HT begrundet i udmeldelserne af fagforeningerne.
 Højesteret anså afskedigelserne som gyldige. Retten mente ikke, at hverken grundloven eller andre regler af forfatningsmæssig karakter kunne begrunde afskedigelsernes ugyldighed.
 Højesteret bemærkede derudover, at Menneskerettighedskonventionens art. 11 ikke kunne finde direkte anvendelse. I stedet måtte bedømmelsen af afskedigelserne ske efter lov nr. 285 af 9. juni 1982, der var vedtaget for at opfylde art. 11. Afskedigelserne stred ifølge Højesteret mod denne lovs § 2 samt mod den forvaltningsretlige lighedsgrundsætning, der havde været anført i tidligere retspraksis. Herved var afskedigelserne ikke ugyldige, men alligevel sket på utilstrækkeligt grundlag. Som følge heraf kunne chaufførerne pga. de gyldige afskedigelser ikke kræve ansættelsen genoptaget, men kunne i stedet kræve godtgørelse efter lovens § 4.
 Det har været omdiskuteret, om lighedsprincipperne i grundlovens bestemmelser kan anses som generelle lighedsprincipper, der gælder med grundlovskraft. I denne sag blev der ikke givet medhold i et sådant generelt lighedsprincip. Se hertil Dansk Statsret, 2. udgave 2016, s. 146, hvor det også på baggrund af HT-sagen, Huslejestop-dommen (U 1965.293 H) og til dels Tvind-sagen (U 1999.841 H) konkluderes, at der ikke gælder et generelt lighedsprincip med grundlovskraft, men at det ikke kan udelukkes, at domstolene alligevel i meget særlige tilfælde vil gøre brug af et sådant princip.
 Erik Riis, en af dommerne i sagen, skrev efterfølgende en kommentar til dommen (Riis, 1987, s. 50, trykt i U 1987B.50). Som nævnt ovenfor gjorde chaufførerne gældende, at der måtte gælde en lighedsgrundsætning med forfatningsmæssig gyldighed. Riis bemærkede bl.a., at det vist er "yderst tvivlsomt, om der med forfatningsmæssig gyldighed kan opstilles et almindeligt


text:
diskriminationsforbud". Dog henviser han også til Max Sørensen, Statsforfatningsret 1973, hvor det antages, at et eventuelt forbud i så fald kun er relevant ved klare tilfælde af grov og vilkårlig forskelsbehandling af borgerne.
 I forhold til de påberåbte grundlovsbestemmelser fastlagde Højesteret som nævnt, at disse ikke kunne medføre ugyldighed. Således kan dommen bruges i en mere generel kontekst, bl.a. hvad angår grundlovens § 74 om fri og lige adgang til erhverv samt § 75 om arbejde på betryggende vilkår. På baggrund af dommen kan man bl.a. se, at disse bestemmelser ikke skal forstås så bredt, at de kan påberåbes i alle arbejdsretlige henseender. Riis bemærker også i sin kommentar, at grundlovens §§ 74 og 75 alene er "politiske programudtalelser uden enhver retlig relevans."
 Dommen fastslår også, at der som udgangspunkt ikke kan indfortolkes en beskyttelse af den negative foreningsfrihed i grundlovens § 78. Sagsøgerne påberåbte sig, at der efter grundlovens § 78 og således på grundlovsniveau må eksistere en ret til ikke at være medlem af en forening. Dette fik de ikke medhold i, men den negative foreningsfrihed var dog beskyttet på lovniveau (foreningsfrihedsloven), jf. også Dansk Statsret, s. 370f.
 Endvidere fastlægger dommen, at Menneskerettighedskonventionens art. 11 ikke kunne finde direkte anvendelse i dansk ret, men at den danske lov, der var vedtaget på baggrund af art. 11, måtte anvendes. Dette skyldtes, at konventionen endnu ikke var inkorporeret i dansk ret på dette tidspunkt. I dag er Menneskerettighedskonventionen inkorporeret og dermed en del af dansk ret, hvorfor den vil finde direkte anvendelse. Højesterets bemærkning om art. 11 kan dog alligevel bruges som et mere generelt udtryk for, at traktater, der ikke er inkorporeret i dansk national ret, ikke nødvendigvis vil kunne finde direkte anvendelse.
 Sagen omhandler, hvorvidt HTs afskedigelser af buschauffører var begrundet i chaufførernes udmeldelser af fagforeninger og dermed i strid med en række grundlovsbestemmelser og lighedsgrundsætninger. Afskedigelserne var ikke ugyldige, men var sket på utilstrækkeligt grundlag. Højesteret gav bl.a. ikke medhold i et generelt lighedsprincip på grundlovsniveau, ligesom de ikke gav medhold i, at der i grundlovens § 78 gælder en negativ foreningsfrihed.


text:
Skat.dk: Praksisændring - Genoptagelse - Momsfritagelse - Transaktioner vedrørende betalinger og overførsler - styresignal
 09 Aug 2017 14:57
 SKM2017.486.SKAT
 16-1656904
 Momsfritagelse - Transaktioner - Betalinger - Overførsler
 Momsfritagelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra c, forudsætter bl.a., at der foreligger transaktioner vedrørende betalinger og overførsler.
 Højesteret har i SKM2017.3.HR slået fast, at en virksomhed, der leverede administrationsydelser til en bank til brug for dennes forbrugerkreditaktivitet i form af opgørelse af renter og afdrag samt afsendelse af betalingsordrer i relation hertil til debitorernes banker, leverede momsfritagne ydelser vedrørende betalingstransaktioner.
 Lovbekendtgørelse 2016-06-21 nr. 760 om merværdiafgift (Momsloven)
 Momsloven § 13, stk. 1, nr. 11, litra c.
 Den juridiske vejledning 2017-2, afsnit D.A.5.11.6.3.
 Højesteret har i SKM2017.3.HR konkluderet, at en virksomhed, der leverede administrationsydelser til en bank til brug for dennes forbrugerkreditaktivitet i form af opgørelse af renter og afdrag samt afsendelse af betalingsordrer i relation hertil til debitorernes banker, leverede momsfritagne ydelser vedrørende betalingstransaktioner.
 SKAT har den 14. marts 2008 afgivet et bindende svar til en bank, hvori SKAT anser banken for betalingspligtig for momsen af ydelser, som banken har indkøbt i et andet EU-land. Ydelserne bestod i beregning mv. af renter og afdrag af bankens forbrugerkreditudlån, samt afsendelse af en betalingsordre til debitorernes banker på renter og afdrag. SKAT anerkendte herved ikke, at ydelserne er momsfritagne efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra c.
 Højesteret har ved SKM2017.3.HR ændret SKATs bindende svar, idet Højesteret anser ydelserne for omfattet af momsfritagelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra c.
 Højesteret ændrer herved SKATs praksis for momsfritagelsen af betalinger og overførsler.
 Momsfritagelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra c, har følgende ordlyd:
 "Følgende varer og ydelser er fritaget for afgift: ..... c) Transaktioner, herunder forhandlinger, vedrørende anbringelse af midler, kontokurantkonti, betalinger, overførsler, fordringer, checks og andre handelsdokumenter, dog ikke inddrivelse af fordringer."
 "1. Medlemsstaterne fritager følgende transaktioner: ..... d) transaktioner, herunder formidling, vedrørende anbringelse af midler, løbende konti, betalinger, overførsler, fordringer, checks og andre handelsdokumenter, dog ikke inddrivelse af fordringer."
 Reglerne er nærmere omtalt i Den juridiske vejledning, afsnit D.A.5.11.6.3.
 4. Højesterets dom i SKM2017.3.HR
 Sagen omhandler en bank, som driver virksomhed med pengeudlån til forbrugere.
 Banken indkøber ydelser fra en underleverandør bestående i levering af den løbende bogføring for banken, registrering af skyldige og foretagne indbetalinger, udarbejdelse af betalingsdokumentation og initiering af betalingsoverførsler fra låntagers konto til banken ved at indsende betalingsfiler til Nets.
 Efterfølgende registrerer underleverandøren betalingsoverførslerne, beregner renter af tilgodehavender og genererer relevante kontoudtog.
 Til dette formål genererer underleverandøren løbende betalingsfiler over låntagernes månedlige betalinger, ligesom underleverandøren foretager beregninger af renter og afdrag og registrerer eventuelle manglende indbetalinger. Filerne sendes til Nets. Når bankens kunder har betalt de månedlige ydelser, returnerer Nets tilsvarende en fil med en oversigt over de gennemførte betalingstransaktioner. Denne fil anvendes til nedskrivning af låneforholdet.
 SKAT har afgivet bindende svar om, at da underleverandøren ikke selv står for den faktiske overførsel af beløb fra en kundes bankkonto til banken, men leverer datafiler til brug for bogføring


text:
og administration i forbindelse med en kundes betaling, kan ydelserne ikke anses for momsfritagne ydelser vedrørende betalingstransaktioner, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra c.
 Dette resultat tiltrådte både Landsskatteretten og Landsretten.
 Højesteret ændrede Landsrettens dom og kom i stedet til det resultat, at underleverandøren gennem betalingsfilen iværksætter en betalingsordre, og underleverandørens ydelser opfylder derfor i deres helhed betingelserne for momsfritagelse i momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra c.
 Højesteret lagde vægt på, at den omstændighed, at låntageren meddeler banken samtykke til at trække beløb på dennes bankkonto med henblik på betaling af de løbende ydelser, og at låntageren kan tilbagekalde sit samtykke hertil, ikke ændrer ved, at det er underleverandøren, der gennem betalingsfilen iværksætter betalingsordren.
 Med baggrund i aftalen mellem underleverandøren og banken lagde Højesteret i øvrigt til grund, at underleverandøren har ansvaret for, at betalingsfilen bliver sendt rettidigt og er i orden.
 Endvidere konkluderede Højesteret, at når debitering og kreditering i overensstemmelse med betalingsfilen har fundet sted, sker der en retlig og økonomisk ændring af gældsforholdet mellem låntageren og banken.
 På denne baggrund og i lyset af EU-Domstolens praksis, herunder EU-domstolen dom i sagen C-607/14, Bookit Ltd, konkluderede Højesteret, at underleverandørens generering og fremsendelse af en betalingsfil til brug for betaling af låntagerens løbende ydelse må anses for en transaktion vedrørende betalinger eller overførsler som nævnt i momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra c. Betalingsfilen kan således ikke blot anses for en teknisk ydelse, som underleverandøren stiller til bankens eller andres rådighed.
 5. SKATs opfattelse
 Det er SKATs opfattelse, at SKM2017.3.HR ændrer dansk praksis for, hvornår ydelser i relation til betalinger og overførsler kan momsfritages.
 Det er SKATs opfattelse, at der ved afgrænsningen af, hvilke ydelser, der er omfattet af praksisændringen, skal lægges afgørende vægt på, om de konkrete tjenesteydelser, set under ét, udgør en særskilt helhed, der opfylder de specifikke og væsentlige funktioner for en overførsel eller en betaling, og således medfører, at der overføres beløb, og at der indtræder retlige og økonomiske ændringer, jf. bl.a. EU-domstolen dom i sagen C-2/95, SDC.
 Omfattet af praksisændringen er ydelser, der er direkte sammenlignelige med ydelserne omhandlet i SKM2017.3.HR, hvor leverandøren af ydelserne efter en konkret vurdering af kontraktforholdet må anses for at være den, der iværksætter betalingsordren, ligesom leverandøren bærer ansvaret for, at betalingsordren bliver sendt rettidigt og er i orden. Endvidere skal betalingsordren medføre retlige og økonomiske ændringer.
 Endelig skal der ved vurderingen tillige henses til formålet med momsfritagelsen, som er at afhjælpe de vanskeligheder, der er forbundet med fastsættelsen af afgiftsgrundlaget samt størrelsen af momsfradraget, og at hindre en stigning i omkostningerne til forbrugerkredit.
 Ydelser med forbindelse til betalingstransaktioner som omhandlet i EU-domstolen dom i sagen C-607/14, Bookit Ltd, er fortsat momspligtige. Er der således tale om videresendelse af oplysninger om betalinger eller overførsler, som andre beslutter eller gennemfører, kan ydelsen ikke omfattes af momsfritagelsen.
 6. Genoptagelse
 Praksis må anses for underkendt ved Højesterets dom af 16. september 2016, og dommen vedrører et ikke offentliggjort bindende svar afgivet af SKAT den


text:
14. marts 2008.
 Hvis betingelserne i øvrigt er opfyldt, kan der derfor i henhold til skatteforvaltningslovens § 32, stk. 1, nr. 1, 2. led, efter anmodning ske ekstraordinær genoptagelse for alle virksomheder med en påbegyndt, men ikke udløbet, afgiftsperiode den 14. marts 2008.
 Virksomheden skal dokumentere opgørelsen af tilbagebetalingskravet gennem relevant regnskabsmateriale og andet relevant bilagsmateriale, som efter virksomhedens opfattelse kan bidrage til at dokumentere kravet.
 8. Overvæltning
 For så vidt angår spørgsmålet om overvæltning, henvises til SKM2015.733.SKAT.
 9. Gyldighed
 Den ændrede praksis, som er indeholdt i styresignalet, vil blive indarbejdet i Den juridiske vejledning, 2018-1


text:
Guide til Antwerpen: Hotel, mad, shopping og det løse - ROCKPAPERDRESSES
 Indeholder konkurrence // Annonce for VISITFLANDERS og Brussels Airlines
 Det er på høje tid, at jeg får delt min næste guide med jer fra sommerens roadtrip. Men grunden til at jeg har trukket den lidt, det er at jeg har fået en lille ekstra treat med ombord, som jeg syntes, var det perfekte spice til sådan en guide. En af jer kan vinde to flybilletter til Bruxelles – og så har I guiden her (og der kommer også en til Gent) til at tage med.
 Efter dagene i Rotterdam kørte vi fra Holland mod Belgien. Første stop; Antwerpen. En by jeg faktisk har drømt om at besøge i mange år for sin mode især. Hvis Paris er haute couturens hovedstad; Dior, YSL, Chanel osv. Så er Antwerpen hovedsæde for den mere banebrydende, venstreorienterede modescene. Dem der tør. Det avantgarde.
 Har I hørt om The Antwerp Six? I starten af 1980’erne dimmiterede seks unge tøjdesignere fra The Royal Academy of Fine Arts i Antwerpen. De forlod skolen og startede et designkollektiv. Og hvem var de? Dries Van Noten, Ann Demeulemeester, Dirk Van Saene, Walter Van Beirendonck, Dirk Bikkembergs og Marina Yee. Dries Van Noten, der er en af mine største favoritter. Hans arbejde med prints og farver – han er så sindssygt talentfuld. Alle seks sørgede for at få Antwerpen på modelandkortet.
 Og for den spirende kreative scene i Antwerpen, byens ry som diamanthovedsæde (dét i sig selv er spændende) og et vildt havneområde i stil med Nordhavnen bare større og vildere (en fotografs drøm, forestillede jeg mig) – ja, så var Antwerpen med på min to-vist-liste.
 Byen er super smuk og fyldt med dejlige små pladser. Den har den helt rigtige og virkelig charmerende vægtning af old Europe og alt det nye, edgy bl.a. takket være The Royal Academy of Fine Arts – og alle de typer, det tiltrækker.
 NU til det lille konkurrence-element. Brussels Airlines har lanceret en ny billettype, de kalder Hi Belgium Pass. For 149 euro kommer man tur/retur til Bruxelles, får ubegrænset togtransport i hele Belgien + adgang til en lang turistattraktioner og museer i to byer efter eget valg. Og det gælder også ting som guidede ture, cykelleje etc. Og det er præcis sådanne to billetter, I kan vinde.
 Alt I skal gøre er at fortælle mig i kommentarfeltet, hvilke byer I drømmer om at besøge i Flandern. Måske går I efter en særlig destination? En særlig attraktion? Så trækker jeg en vinder – som får direkte besked.
 Betingelser: Prisen gælder flybilletter i kategorien Check&Go, inklusiv 12 kg håndbagage samt en mindre håndtaske. Billettypen kan købes til afgange 3-16 uger frem og gælder for ankomst torsdag, fredag eller lørdag og afrejse søndag, mandag eller tirsdag. Man kan være af sted op til seks dage i alt. Vinderen skal rejse inden 31. marts 2018. Der tages forbehold for udsolgte datoer.
 VI SOV (we slept):
 A Place (Vrijdagmarkt 1) – det sejeste “home away from home”.


text:
Det ligger på Vrijdagmarkt (det betyder fredagsmarked – og det holder man i øvrigt stadig hver fredag, selv små 500 år efter), som er en mega hyggelig og meget centralt placeret lille plads. og når du først lige får spottet den lille dør, så er du næsten hjemme.
 Værelserne er store og indrettet som et-værelses-lejligheder i nærmest Twin Peaks-stil. Ternede puder, vægge beklædt med træ, en dybgrøn stor flyder af en sofa. Det er ret charmerende og en nærmest filmisk setting. Ved ankomst lå der et lille håndskrevet postkort og to kager i en smuk æske til os. Det var virkelig en personlig og rigtig dejlig velkomst. Det kan jeg kun anbefale!
 ^^^ middag på L’Épicerie du cirque
 VI PARKEREDE (we parked):
 Der er både overdækkede og lidt dyre p-pladser langs Plantinkaai, men der er også en åben og billig p-plads langs Sint-Michielskaai. Vi holdt på den sidste, og det var meget fine priser.
 ^^^Falafler i verdensklasse på Falafel Tof
 VI SPISTE (we ate):
 MORGEN / FROKOST (breakfast/lunch)
 Mirlo’s (Verbondstraat 1) – Ret hyggelig lille café, sådan lidt moderne mormor-stil. Du føler dig i hvert fald hjemme, når du træder ind. De laver en god kop kaffe, serverer morgenmad (pandekager, french toast, grød etc.) og en ret instagrammable kakaomælk med skumfiduser.
 Copper (Belegstraat 80) – Facaden i sig selv er et billede værdigt med sine pistaciegrønne nuancer. De serverer simpel men god morgenmad. Yoghurt, croissant, brød med ost og alverdens slags kaffer. Det de er mest kendt for dog, det er deres små madder med forskellige spreads på. Hummus, avocado etc. Dur både til morgenmad og frokost.
 Tinsel (Vlaamsekaai 40) – Dejligt sted der generelt laver mad i den sunde ende – uden det er hysterisk. Chiagrød og lækre salater. Men de har også fine sandwiches og serverer nogle ret lækre kager, i den hjemmelavede stil. Mega lækkert og hyggeligt. Dur både til morgenmad og frokost.
 Fosbury & Sons (Mechelsesteenweg 271, Bus 1.1) – Endnu et helt vidunderligt, smukt sted. Det er vist både et krea-hub professionelt set, men du kan også komme og spise morgenmad og frokost. De nørder kaffe, laver lækre kager til og gode serveringer, alt efter sæson.
 Native Bio Bistro (Muntstraat 8) – Et ret fint frokoststed. Lidt for slidt-og-hvidt til min smag men det tager intet fra, at det er god øko-glad mad. Små tærter, quinoasalat etc. Rimelig ukompliceret men sundt og lækkert. Og solidt. Dur til frokost – og aftensmad.
 Revista (Karel Rogierstraat 47) – det ser ikke rigtig ud af noget udefra, måske endda lidt kikset. Men de er altså meget cool, og det bliver noget bedre, når du træder ind. Væggene er næsten plastret til med magasiner og bøger. Det er det, de er; en bog/magasin-café.
 Divers (Volkstraat 9) – Et splitsekund glemmer man, at man står i Antwerpen og ikke på Bali. De laver acaibowls, coldpressed juice. Et rigtig superfood sted – godt for dig, godt for din instagram.
 Barchel (Van Breestraat 6) – En af de smukkeste caféer jeg har


text:
set. Sildebensgulve, hvide fliser på væggene. Du kan få lækker morgenmad og frokost. Små fladbrød med porcheret æg, laks, banan- eller ricottapandekager.
 Falafel Tof (Hoogstraat 32) – KLART den bedste falafel, jeg har fået. Måske i mit liv. Ja, den slår måske min favorit fra Paris; L’As. Det ser ikke ud af noget – overhovedet. Det er faktisk plain og næsten kedeligt. Men manner, de kan finde ud af at lave falafel, og du får selv lov til at komme topping i brødet.
 L’Épicerie du cirque (Volkstraat 23) – Meget muligt hele vores roadtrips bedste måltid (med stærk konkurrence fra et måltid vi fik i Ghent). Vi taler michelin-stjerne-værdig frokostservering men uden Københavner-priser. SÅ lækkert – og kokken bag er en af stjernerne i Antwerpen.
 Konditori (Schermersstraat 8) – Det smukkeste konditori, jeg længe har set. Smukke kager, brød, det hele. En lokal favorit, som får folk til at krydse byen for det gode brød.
 ^^^Graanmarkt 13
 ^^^SO YUMMY! Pizza på Otomat
 AFTEN (evening)
 Graanmarkt 13 (Graanmarkt 13) – Smukkeste Michelin-restaurant og måske en af de mere hypede i Antwerpen. Med god grund. De har både restaurant, en butik og et hotelværelse/lejlighed, man kan leje. LÆKKER mad og virkelig hyggelig patio bagi.
 The Jane (Paradeplein 1) – Er du ude på at fine dine? Og du har været på Graanmarkt? Så skal du på The Jane. Om muligt smukkere end Graanmarkt. Der bliver kredset om alt, og det er de vildeste serveringer. Og så sidder du i det vildeste rum (gammel kirkerum, tror jeg?). Men vi taler vistnok også to Michelin-stjerner.
 Veranda (Lange Lobroekstraat 34) – Mega sej restaurant. Sådan lidt a la madklubben, når man bestiller – to, tre eller fem retter til frokost. Fem retter til aftensmad til en rigtig god pris. Cool vibe.
 Otomat (Van Schoonbekeplein 11) – Seriøst god pizza, tæt på havnen. De er også super busy, der er ikke noget der. Men pizzaen – ventetiden værd. Jeg kørte klassisk margherita, og den var super lækker. På en måde lidt Halifax-agtig i stemning, bare lækrere.
 Tapabar (Pelgrimstraat 21-23) – God tapasbar med små lækre serveringer og lækre vine.
 ^^^En hel julepyntsbutik på Kloosterstraat
 VI DRAK (we drank)
 Normo (Minderbroedersrui 30) – Et ægte hipster-kaffe-sted i Antwerpen, men super, super god kaffe. De nørder den virkelig, og du kan også stocke op på kaffegear. De har foruden også snacks, kager, simpel morgenmad. Ret cool vibe i øvrigt. Rygtet siger, at det er en af byens kaffebarer.
 Kornel Koffie (Sint Lambertusstraat 1) – Ret fin kaffebar også (ja, I ved det er dét, vi går efter på rejser), hvor man også er velkommen med computer til at sidde og arbejde lidt (eller blogge), eller også kan man hænge i klapstolene ude foran.
 Charlies Antwerpen (Volkstraat 66)– Prisvindende kaffe, halli, hallo!! Deres drinkskort er gigantisk – både hvad angår kaffe, te, varm kakao. The works. De serverer også morgenmad/frokost.
 Butchers (Kasteelstraat 57) – Endnu en hipsterkaffebar, som er relativ lille men mega hyggelig. De serverer også morgenmad/frokost.
 Caffenation


text:
(Mechelsesteenweg 16) – Et ret stort sted, der serverer en god kop kaffe, vi tog to go. Et sted hvor mændene har knold og fuldskæg. Yes once again, hipsterkaffe.
 Vitrin (Marnixplaats 10) – En ret fin bar på en lille plads med en kæmpe Poseidon-skultur i midten. En ret happening bar for byens modeelite.
 VI SHOPPEDE (we went shopping):
 Studio Helder (Vrijdagmarkt 13, lige over for A Place-lejligheden) – Rigtig fin lille dimsebutik. Det er primært interiør, og butikken er ikke særlig stor. Til gengæld er de rigtig dygtige til at kuratere indholdet, så det både er lidt spøjst og anderledes, og samtidig har du lyst til at købe dig fattig.
 Honest By (Aalmoezenierstraat 2) – Ret sejt tøjmærke/butik, der som en af de første (hvis ikke de første), der er 100 % transparet. De viser, hvor materialerne kommer fra, hvor meget de koster, hvem der har lavet produktet, hvor henne – og hvor meget folk tjener langs supply chain’en. Ret sejt.
 Enes (Volkstraat 58) – ÅH for en lækker tøjbutik. De har Paul & Joe, Designers Remix, Baum und Pferdgarten, Iro, Morobe sneakers, L:A Bruket og meget, meget andet.
 Haven Surf (Volkstraat 18) – Navnet afslører den, det er en butik med masser af fokus på surf. Men de her også meget almindeligt fint badetøj til både børn, mænd og kvinder. Men det er altså også stedet, du kigger våddragter på.
 The Recollection (Kloosterstraat 54) – Sygt lækker interiørbutik som bla. forhandler belgisk design darlings Piet Hein Eek. De har også flere danske mærker, og det er nok derfor, butikken falder i min smag. Et nordisk touch men en smule mere bombastisk end udvalget ville være herhjemme.
 Graanmarkt 13 (Graanmarkt 13) – Som skrevet længere oppe; de har både en lejlighed man kan leje, en lækker restaurant og også en lækker butik med både skønhed, mode, interiør.
 Essentiel Antwerp (Ligger mange steder) – Ret fint, farverigt og glimmerglad’t tøjmærke med mange egne, butikker.
 Kloosterstraat – HERLIG gade at besøge i weekenden med samme vibe som Nansensgade i København. Fyldt med vintage-fund og gammelt ragelse.
 ^^^Loppis på Kloosterstraat
 VI SÅ (ELLER VILLE GERNE HAVE SET) (we saw):
 Den botaniske have (Leopoldstraat 24) – Et rigtig dejligt hangout sted.
 MAS (Hanzestedenplaats 1) – Antwerpens største museum og et godt sted at få en smuk udsigt over byen, hvis du går til tops.
 Promenade Scheldekaaien – En tre kilometers promenade fra nord til syd af byen og en dejlig gåtur langs vandet.
 On our roadtrip through Europe we visited Antwerp too. Such a beautiful city. A perfect mix of old and new, fashion, art and pretty good coffee too. All the spots above were on out to-visit-list. A lot of them we got to visit. There are so many great places to drink a (hipster) cup of coffee, corners to hang by, shops to trash you credit card in and don’t forget to drive around the old harbour if you’re going by car. It’s so fascinating.
 ❮ Winter is coming: 8 puffa


text:
jackets
 To soothe a broken heart ❯
 10. september 2017 kl. 08:09
 Jeg vil vældig gerne besøge Brugge, som skulle være en smuk gammel by fyldt med øl og pomfritter. Det synes jeg, lyder fantastisk!
 10. september 2017 kl. 08:11
 Fantastisk konkurrence! Jeg har længe drømt om at se Antwerpen, så udover Bruxelles er den klart på to do listen. Derudover skulle jeg, hvis jeg vandt, bestemt også en tur til Leuven og besøge en veninde, der læser på universitetet der. Jeg krydser fingre for at drømmene går i opfyldelse 😉
 10. september 2017 kl. 08:34
 Åh Cathrine, det er en af de bedste konkurrencer nogensinde! Jeg har tidligere besøgt Brügge på en dagstur, som er et af de smukkeste steder, jeg har været. Der er noget helt særligt ved Flandern – det er så grønt, og det emmer så meget af historie og det gode liv, men af en eller anden grund tror jeg, det bliver lidt glemt eller overset, når man skal vælge destination til en weekendtur og ofte “bare” ender i i øvrigt også dejlige Paris, London, Berlin eller Amsterdam.
 Af byer drømmer jeg mest om at besøge Antwerpen, og det er ikke blevet mindre af at læse dit indlæg. Men jeg drømmer helt, helt vildt om at kombinere det med en dag, hvor man måske lejer en bil og får set nogle af de fantastiske landskaber fra tv, når jeg som barn har siddet linet op til Flandern Rundt, med mine egne øjne 🙂 Det er kun en time fra Antwerpen, så mon ikke det kunne lade sig gøre? 🙂
 Det må være Gent, og den særlige attraktion og destination: min ven, Anders 🙂 mon ikke i kombinationen med noget belgisk øl og chokolade, yay 😀
 10. september 2017 kl. 08:35
 For år tilbage var jeg selv i Antwerpen pga. arbejde. Jeg nåede ikke at se byen, da dagene gik med messer, men jeg drømmer om at komme tilbage og slæntre gaderne tynde og gå på opdagelse!
 10. september 2017 kl. 08:46
 Jeg vil genbesøge Leuven, hvor jeg var på ERASMUS ophold tilbage i 90’erne (!). Og så kalder dine inspirerende Antwerpen guide, da også klart på en tur til mode- og havebyen.
 Uh, sikke en lækker konkurrence. Jeg ville gerne til Antwerpen – det lyder til at være et fedt sted 😀
 10. september 2017 kl. 08:52
 Jeg skal da helt sikkert gå dig i hælene i Antwerpen – og min veninde har vrøvlet om Bruges siden hun besøgte byen kort!
 10. september 2017 kl. 08:53
 Antwerpen ser ud til at være en virkelig dejlig, smuk og spændende by – så der drømmer jeg om at komme på visit! Især grundet din gennemførte guide 😀
 10. september 2017 kl. 08:59
 Jeg kender ikke meget til Flandern ud over cykelløbet. Jeg tror, jeg vil gøre cykelrytterne kunsten efter og lave en ‘Flandern Rundt’. Det kunne være så sjovt at rejse rundt og besøge de mest bemærkelsesværdige byer, opleve middelalderstemning og spise mad, som kun hører sig


text:
ferie til.
 Jeg vil klart sige Antwerpen – den har jeg altid drømt om at besøge. Og så ville jeg tage min mand med. Vi står midt i et stort renoveringsprojekt af vores hus og venter barn nr 2, så sådan en tur vil være perfekt til at være lidt kærester igen😊
 Sarah Rossen siger:
 10. september 2017 kl. 09:08
 Jeg kunne så godt tænke mig at besøge Antwerpen eller Brügge. Har aldrig været der, men har kun hørt så meget godt om disse steder! Dine guides har helt sikkert også medvirket til at gøre det mere ønskværdigt at besøge disse byer 😄
 Sarah Laustsen Larsen siger:
 10. september 2017 kl. 09:20
 Svært valg! Men jeg vil rigtig gerne opleve Antwerpen, grundet dets arkitektur og byplanlægning! Derudover fik du virkelig solgt Gent, som en by værd at se, da I var afsted. Men jeg har også hørt rigtig gode ting om både Brugge og Bruxelles! Haha åh, jeg må vist snuppe de 6 dage, hvis jeg er så heldig at vinde!
 Og tak for en virkelig god guide til Antwerpen!
 10. september 2017 kl. 09:25
 Jeg vil rigtig gerne til Brugge! Jeg ved godt, det skulle være en af de mest turistede byer i Europa, men efter at have set “In Bruges”, vil jeg virkelig gerne se byen selv. Den ser så flot ud.
 Da jeg for nogle år siden skulle på interrail, overvejede min ven og jeg meget at tage dertil, netop pga. “In Bruges”. Jeg havde også hørt godt om Gent og Antwerpen, som vi også overvejede. Men vi ville også gerne til Wien (pga. “Before Sunrise”), og Polen ville vi egentlig også gerne, så vi endte med at tage østpå i stedet for vest. Så jeg tænker, det kunne være godt med en revanche til Flandern, nu hvor vi er for gamle til de billigste interrailbilletter.
 10. september 2017 kl. 09:39
 Jeg vil super gerne besøge Brügge. Jeg har kun hørt godt om byen med de mange hyggelige kanaler og charmerende gader.
 10. september 2017 kl. 09:45
 Jeg bliver nød til at komme til Antwerpen en gang i mit liv. Det lyder jo som et alt for dejligt sted!🙌
 10. september 2017 kl. 09:49
 Du har solgt Antwerpen SÅ godt, så jeg ville selvfølgelig prøve nogle af alle de ting du guider til her 😍 Bl.a. Klosterstraat og Promenade Scheldekaaien, lyder som steder jeg gerne vil opleve 😊
 Jeg drømmer om Brugge! En af de værste ting ved at være studerende, er at rejsebudgettet desværre oftest er ikke-eksisterende. Men der skulle være såå fint!
 10. september 2017 kl. 09:50
 Antwerpen Antwerpen Antwerpen! Fritter, chokolade, øller og mode – what’s not to like? 😀
 10. september 2017 kl. 09:53
 Sikke en fin guide – jeg er så klar til at tage afsted nu! Helt ærligt så er listen af gode kaffesteder nok, drømmer allerede om at gå på opdagelse i Antwerpen med en cortado to go og min kæreste i hånden.
 10. september 2017 kl. 09:59
 Jeg vil


text:
så gerne besøge Brugge! Bygningerne og arkitekturen ser så fantastisk ud og tager mig nærmest ind i et Harry Potter univers. Jeg ville elske at vinde denne konkurrence, så jeg kunne tage afsted med min dejlige kæreste.
 10. september 2017 kl. 10:02
 Helt klart Gent! Min svigerinde er fra byen, og det kunne være rigtigt fint at se, hvor hun kommer fra. Desuden var Gent en af de rigeste europæiske byer i middelalderen, så historisk og arkitektonisk har den virkelig noget at byde på.
 10. september 2017 kl. 10:07
 Åh, jeg vil så gerne til Antwerpen! Jeg har endnu ikke været i Belgien, men jeg har en fornemmelse af at det er et land man forelsker sig i!
 10. september 2017 kl. 10:15
 Jeg ville virkelig gerne invitere min kæreste med til Brugge og Antwerpen 🙏
 10. september 2017 kl. 10:16
 Årh en vild konkurrence! Jeg vil gerne besøge Brügge, Bruxelles og nu HELT sikkert også Antwerpen inspireret af det her indlæg!
 Kunne være så dejligt med en forlænget weekend i Antwerpen med min kæreste!
 10. september 2017 kl. 10:30
 Jeg ville elske at besøge Antwerpen og få et ordentligt indtryk af byen. Jeg var forbi i sommer, men i øsende regnvejr og alt for kort tid, så den fortjener et ordentligt besøg.
 10. september 2017 kl. 10:40
 Virkelig gode steder i har været, og flere er nu tilføjet til min rejse-must-see-liste :-).
 For at fejre at min søde og stærke mor oven på et længere sygdomsforløb inviterede min bror og jeg min mor til Bruxelles. Det var virkelig en skøn og vildt flot by, så belgien kan virkelig anbefales og er blevet en af mine favorit eu-lande. Næste by jeg virkelig gerne vil besøge i Belgien er Antwerp, og dernæst på listen er Brugge, da jeg har hørt fine ting om de flotte byer og især Brugges dens chokolade og madkultur <3. Så hvis jeg var den heldige vinder af billetterne ville jeg invitere min mor (og min bror, og splejse om hans billet) med til Antwerp, og med det ubegrænsede togtransport der er med i billetten (Hvilket er mega nice at de har med i hatten) tage en dagstur til Brugge. 🙂 Jeg krydser mine fingre!
 Fantastisk konkurrence. Jeg drømmer om at besøge Brugge igen. Jeg var der på interrail for snart 15 år siden og husker byen som helt vidunderlig. Næsten Harry Potter-agtig med et gammelt universitetsmiljø, kanaler og magi. Er spændt på, om jeg mon husker rigtigt 🙂
 10. september 2017 kl. 11:07
 Jeg vil så gerne til Antwerpen efter at have læst din fine guide og prøve alle kaffe- og morgenmadsstederne af. Det er det bedste måltid på dagen<3
 10. september 2017 kl. 11:29
 Antwerpen, Antwerpen, Antwerpen! Har været i Bruxelles ad flere omgange, men er aldrig nået forbi Antwerpen – og din guide har nu kun gjort mig endnu mere hooked! Er sikker på det er en by lige efter mit hjerte (og mave). <3
 10. september 2017 kl. 11:41
 Sikke en dejlig guide!


text:
Jeg kunne godt tænke mig at besøge både Antwerpen og Brügge – det lyder som om, at begge byer er et besøg værd 🙂 øl, pommes, kaffe...mmmmhh. God søndag
 10. september 2017 kl. 11:46
 Uhhh, jeg ville så gerne til Antwerpen efter din fine guide! Det er en by jeg aldrig rigtig ville have tænkt på ellers, men nu virker den som en klar must-see!
 10. september 2017 kl. 11:48
 Det er svært at vælge, og har aldrig været nogle af stederne.. Men tror jeg ender på Antwerpen! Din guide er så fin, og det vil jeg gerne opleve <3
 10. september 2017 kl. 11:52
 Belgien som helhed har længe stået på min to-do liste, men jeg drømmer særligt om Bruxelles, Brügge og Antwerpen 🙂
 10. september 2017 kl. 11:54
 Sikke en fin konkurrence på en (efterårs)-søndag formiddag! Jeg vil rigtig gerne besøge Bruxelles, som skulle være en super spændende by, men Antwerpen lyder nu også som en ægte perle!
 Anne Bundgaard siger:
 10. september 2017 kl. 11:55
 Jeg har ventet hele sommeren (eller siden du nævnte, du ville lave en guide) på dette indlæg.
 Jeg har nået at være i Antwerp nu, men uden din guide 🙁
 Jeg ville derfor elske at komme tilbage til Belgien, og opleve Antwerp igen igennem dine øjne, og bonus ville ovenikøbet være, at kunne besøge min australske veninde, der er flyttet til Antwerp.
 Vi ses meget sjældent, så at se hende ville toppe listen af “seværdigheder”, næstefter at komme ned at spise på den restaurant på Havnen, der er bygget, som en båd. Den bedste mad og betjening.
 Tak for guiden og dit flotte arbejde med bloggen.
 10. september 2017 kl. 12:10
 Øj for en konkurrence! Jeg har længe drømt om en tour-de-Belgien med Antwerpen, Brugge og Bruxelles, fritter, chokolade og andet godt i lange baner – så jeg krydser fingre for at det kan blive til virkelighed
 10. september 2017 kl. 12:16
 Brügge og Gent må være de to næste destinationer i Flandern 😀
 10. september 2017 kl. 12:27
 Antwerpen ser så dejlig og spændende ud. Den by er på min rejse-liste, så det kunne være så fedt at få lov at besøge den!
 10. september 2017 kl. 12:33
 Efter at have læst din fine guide til Antwerpen, er det en by jeg virkelig drømmer om at besøge 😀
 10. september 2017 kl. 12:36
 Ej en fantastisk konkurrence for os som overlever på SU 😉
 – Belgien har altid været på to-visit listen! Det lyder som den perfekte lille afbræk i studierne for min søster og jeg til at på noget kvalitets tid (med chokolade, øl og kultur!!)
 10. september 2017 kl. 12:42
 Jeg har altid gerne ville besøge Bruxelles. Jeg er vild med blandingen af det gamle og det nye. Jeg kunne godt tænke mig at opleve arkitekturen, atmosfæren og selvfølgelig maden! Især de belgiske vafler og et besøg i chokoladelandsbyen står højt på listen 🙂
 Jeg havde faktisk ikke hørt om Antwerpen, før jeg læste dit indlæg, men det ser


text:
jo SÅ hyggeligt ud, så der ville vi helt bestemt skulle slå et smut forbi 🙂
 10. september 2017 kl. 12:47
 Åh åh.. Jeg vil gerne til BÅDE Antwerpen, Brugge og Gent! Med billetten kan kun to af destinationerne vist opleves på de 6 dage, men så er der jo ikke andet for, end at tage en ekstra tur 😄 Jeg krydser mine fingre så gevaldigt for, at jeg bliver den heldige! 🤞🏼♥
 Jeg drømmer klart om Bruxelles og Antwerpen! 🙂
 10. september 2017 kl. 12:59
 Perfekt timing med din guide! Jeg har planer om at give min kæreste en forlænget weekendtur til Belgien i fødselsdagsgave. Vi vil så gerne til Antwerpen og Brugge, eller Gent – der er så mange muligheder. Opleve de smukke byer, spise masser af chokolade og god mad, og gå på opdagelse i belgiske øl. Det er skønt med alle de anbefalinger, når jeg skal planlægge turen 🙂
 Juie siger:
 10. september 2017 kl. 13:05
 Uhh jeg gad faktisk godt have et gensyn med Bruxelles!
 10. september 2017 kl. 13:06
 Jeg vil rigtig gerne til Antwerpen og Brugge, det virker til begge steder byder på god mad. Og hvad mere kan man ønske sig? 🙂
 10. september 2017 kl. 13:22
 Jeg drømmer klart om at besøge Bruxelles, hvor min bedste drengeven har boet i snart 10 år, og jeg har ikke haft mulighed for at besøge ham så meget som én eneste gang endnu! Så et surprise-visit ville klart være et hit 🙂
 10. september 2017 kl. 13:26
 Jeg drømmer om Brugge og Antwerpen – det lyder helt fantastisk 😊
 10. september 2017 kl. 13:40
 Vi har venner, der bor i Antwerpen, og efter at have besøgt dem forrige sommer, tabte jeg fuldstændig mit hjerte til byen. Vi nåede også at besøge charmerende Gent, men Bruxelles er stadig på min ønskeliste, så jeg krydser fingre.
 Næste gang du er i Antwerpen, skal du besøge Doel – et forladt kvarter spækket med flot streetart.
 10. september 2017 kl. 13:43
 Min kollega fortalte om sin tur til Antwerpen for nogle uger siden, og siden da har jeg tænkt på at aflægge byen et besøg. At det så skulle vise sig at være blevet en hip bloggerdestination, bekræfter alene min lyst til at rejse dertil <3
 10. september 2017 kl. 13:48
 Brugge – delvist efter at have set “In Bruges” indrømmet🙈 Colin Farrell og Ralph Fiennes i topform.
 10. september 2017 kl. 13:55
 Sikke en god grund til at udskyde rejseguiden! 😀
 Jeg ville udnytte den inkluderede transport og finde anmeldelser på de bedste pommes, moules og vafler – og så tage hen for at spise det! – mad er jo en attraktion i sig selv – og jeg vil helt klart også tage udgangspunkt i dine mundvandsfrembringende beskrivelser. Og så skal jeg helt sikkert til Brüssels og Mechelen. Førstnævnte fordi min søster har været der (og man skal jo ikke stå tilbage for noget), og sidstnævnte fordi det bare er et supergodt ord, jeg gerne vil kunne