text:
er forbeholdt særligt grove tilfælde, som samtidig har udsat lønmodtageren for risiko for at lide betydelige tab.
 Der er tale om en generel nedsættelse i forhold til Højesterets afgørelse gengivet i U 1997.1702 H. Der er dog levnet plads til at udmåle individuelle godtgørelser baseret på loven, forarbejderne og indenfor rammerne af Højesterets seneste afgørelse.
 Det er værd at bemærke, at udmålingsprincippet omkring udmåling af godtgørelser i ugeløn i langt de fleste tilfælde er gjort illusorisk i de af Højesteret fastlagte udmålingsprincipper. Godtgørelsens størrelse afhænger af overtrædelsens grovhed og ikke arbejdstagerens konkrete aflønningsforhold, selvom denne udmålingspraksis fremgår direkte af ansættelsesbevisloven.
 Derudover synes Højesteret at indføre en form for ”nachfrist-regel”, som er kendt på flere overenskomstområder. Det er således et element i vurderingen af om en arbejdsgiver kan undgå at betale en godtgørelse efter ansættelsesbevisloven, hvis arbejdsgiver på opfordring fra en lønmodtager berigtiger en fejl i lønmodtagerens ansættelsesbevis. I direktiv nr. 91/533 artikel 8 bekendtgøres det, at medlemslandene kan indføre en nachfrist-regel, men som bekendt er en sådan ikke indført i selve loven. Højesterets bemærkning bør give anledning til overvejelse om, hvorvidt det for fremtiden er muligt at kræve godtgørelse uden forudgående at have rettet henvendelse til arbejdsgiver om berigtigelse af manglende eller fejlagtige ansættelsesbeviser. Højesterets bemærkning giver dermed særlig anledning til overvejelser om, hvorledes sager vedr. ansættelsesbeviser, der først rejses ved en medarbejders fratrædelse, hvor en tvist typisk ikke kan forhindres ved berigtigelse af et ansættelsesbevis, vil blive bedømt.
 Højesterets afgørelse tyder på, at såfremt der ikke udleveres et ansættelsesbevis, er det ikke muligt at komme ind i kategorien for undskyldelige mangler, hvorfor godtgørelsen i disse tilfælde skal udmåles i kategorien, hvor der kan udmåles en godtgørelse på maksimalt 13 ugers løn.
 Endelig har Højesteret gjort op med diskussionen om, hvorvidt flere særskilte overtrædelser skal udløse flere godtgørelser, hvilket ellers fremgår af ex. afgørelse af 27. maj 2008 fra Retten i Randers, idet Højesteret har fastslået, at en sådan situation medfører én samlet godtgørelse. Flere overtrædelser må således betragtes som en skærpende omstændighed.
 Det må forventes, at domstolene fremadrettet vil anvende Højesterets udmålingsprincipper i alle sager, hvor der tilkendes en godtgørelse efter ansættelsesbevisloven.
 Spørgsmål til dommen kan rettes til advokat Thue Hessellund.
 Højesterets dom af 17. december kan rekvireres ved henvendelse til advokatsekretær Tina R. Jacobsen på adressen trj@sjlaw.dk


text:
Forside - DAHL Advokatfirma
 DAHL er et af Danmarks største advokatfirmaer. Vi tæller mere end 200 medarbejdere – heraf flere end 100 jurister – og holder til i Aarhus, Esbjerg, Herning, København og Viborg.
 AB 18: Nye bestemmelser om bygherrens udbud og entreprenørens tilbud
 Med de nye almindelige betingelser for byggeriet er der indført nye bestemmelser om bygherrens udbud og entreprenørens tilbud. Du skal være opmærksom på disse nye bestemmelser i de...
 Fødevarebranchen samlet hos DAHL Advokatfirma
 DAHL Advokatfirma dannede i går aftes rammen om en eksklusiv middag for nationale og internationale aktører fra fødevarebranchen, som var samlet i Herning i forbindelse med fødevar...
 AB 18 – skal standarddokumenter revideres?
 Med byggeriets nye standardvilkår rejser der sig et naturligt spørgsmål om, hvorvidt der er behov for at ændre de eksisterende standardkontrakter, standardfællesbetingelser samt sa...
 Udlån af penge til selskab – forrentningen skal aftales på markedsvilkår
 Det forekommer ret ofte, at der imellem selskab og aktionær indgås aftale om forskellige transaktioner. Oftest er der tale om udlån af penge. Der kan være tale om en fysisk person,...
 Nye regler om lavere gaveafgift gør det mere attraktivt at overdrage erhvervsvirksomheder til næste generation. Flere har fået øje for de nye afgiftssatser, og det har for nyligt f...
 DAHL Advokatfirma styrker dedikeret procesafdeling
 Den 15. september tiltrådte Christina Nissen som advokat hos DAHL Advokatfirma.
 Morality clauses i sportslige kontrakter – muligheder og konsekvenser
 Nicklas Bendtner tiltalt for vold, Nicki Bille anholdt efter episode med luftpistol og Cristiano Ronaldo sigtet for voldtægt. Hvilken betydning kan dette få i forhold deres spiller...
 Nyt lovforslag skærper kravet til offentliggørelse af alle dele af evalueringsmetoden i udbudsmateriale
 Erhvervsministeren har fremsat et lovforslag til bl.a. ændring af udbudslovens § 160, stk. 1. Forslaget betyder, at alle dele af evalueringsmetoden fremover skal fastlægges og besk...
 En lovændring i 2017 har affødt en række diskussioner om omfanget af passiv kapitalanbringelse. En nyere afgørelse i Skatterådet gør det nu mere klart, om der er tale om passiv kap...
 Hvor går grænsen for private leverandørers dialog med offentlige kunder om fremtidige aftaler?
 Det er ikke altid enkelt at handle med offentlige myndigheder og offentlige virksomheder. Som privat leverandør til det offentlige er det afgørende at kende reglerne for forudgåend...
 Nye aftalevilkår er klar til byggeriets parter
 Byggeriets efterhånden længe benyttede standardvilkår AB 92, ABT 93 og ABR 89 afløses af opdaterede betingelser. Afløserne AB 18, ABT 18 og ABR 18 er efter udkast, høringsperiode o...
 E-sport – er der styr på de juridiske spilleregler?
 Tidligere i dag blev det offentliggjort, at Superliga-klubberne via Divisionsforeningen starter en E-sports-liga. E-sport har generelt oplevet en eksplosiv vækst, båret af utrolig ...
 Skattestyrelsen har den 6. august 2018 offentliggjort, at kapitalafkastsatsen for hele indkomståret 2018 til 0 %, og at rentekorrektionssatsen er 3 % for hele indkomståret 2018. De...
 Ny ændringslov vil skærpe forbuddet mod seksuel chikane
 I kølvandet på de seneste års #Metoo-kampagner har beskæftigelsesministeren sendt et udkast til forslag til lov om ændring af ligebehandlingsloven i ekstern høring den 31. august 2...
 Kend de

type: other


text:
juridiske spilleregler, når I bruger influencere i jeres markedsføring
 Bruger jeres virksomhed sociale medier og bloggere som led i en effektiv markedsføring? Vi har samlet en række gode råd, der kan være med til at sikre, at jeres virksomhed ikke ove...
 Danmark er et foreningsland. Der er et væld af forskellige foreninger, hvor formålet med disse er meget forskelligartet. Der er mildest talt noget for enhver smag. Mange af disse f...
 Skattefrihed i dødsboer
 Når et dødsbo undergives et egentligt skifte, er dødsboet et selvstændigt skattesubjekt. Dødsboers skatteforhold reguleres af udførlige – og ganske komplicerede – regler i dødsbosk...
 Konkurrenceankenævnet stadfæster afgørelse om ulovlig aftale om kundedeling
 Konkurrenceankenævnet har i en sag af 12. juni 2018 stadfæstet konkurrencerådets afgørelse om at anse aftaler om kundedeling på markedet for afsætning af distribution af adresseløs...
 Lægelig diagnose er ikke afgørende for definitionen af et handicap efter forskelsbehandlingsloven
 Højesteret har i november 2017 afsagt to afklarende domme om forskelsbehandling på grund af handicap, hvor handicappet relaterer sig til en sygdom. Dommene giver betydelige problem...
 Final call for salg af forældrekøbslejligheder
 Ejer du en forældrekøbslejlighed, som du overvejer at sælge videre til dine børn? Nye regler kan gøre det dyrt at udskyde et salg af forældrekøb til næste generation. Læs med her o...
 Stop for gældssanering på 1. klasse
 Højesteret har den 12. juni 2018 afsagt en kendelse, der efter flere års retsusikkerhed slår fast, at skyldnere, der ikke opfylder betingelserne for gældssanering, ikke kan ”skyde ...
 Ny afgørelse ændrer på den hidtidige opfattelse af konsortiumaftalers lovlighed
 Sø- og Handelsretten har netop ophævet Konkurrencerådets afgørelse i sag om vejstribekonsortium. To virksomheder handlede således ikke i strid med konkurrencelovens § 6, da de som ...
 Klagenævnet for Udbud har ved kendelse af 18. maj 2018 fastslået, at selv om et produkt er frit tilgængeligt for enhver leverandør, vil det alligevel være i strid med udbudsreglern...
 I en nyere landsretsafgørelse vedrørende en kommunes erstatningsansvar slår retten fast, at det ikke er tilstrækkeligt, at en kommune tidligere er gjort opmærksom på, at der er pro...
 EU-varemærker og EU-designs vil automatisk og uden omkostninger fortsat være beskyttet i Storbritannien efter Brexit
 Den britiske regering har meddelt, at britiskejede varemærke- og designrettigheder vil være uberørte af Storbritanniens udtrædelse af EU. Alle eksisterende EU-varemærker, registrer...
 En arving har som udgangspunkt mulighed for at give afkald på sin arv. Der kan være overvejelser med hensyn til, hvornår afkaldet skal gives af hensyn til mulige – og utilsigtede -...
 Betingelser for at opnå skattefri gevinst ved salg af ejerlejlighed
 Vil du opnå skattefri gevinst ved salg af en ejerlejlighed, er der flere betingelser, som skal være opfyldt. Blandt andet skal du som ejer eller din husstand have beboet ejerlejlig...
 Sådan tæller du til 120 dage ved deltidssygemelding
 Højesteret har i to principielle afgørelser skabt klarhed over, hvordan 120-dages-reglen skal anvendes i forbindelse med en funktionæransats delvise sygemelding. Få indblik i, hvor...
 Ny ændringslov skal sikre sundere og mere stabile rammer for private andelsboligforeninger
 En ny lov om ændring af lov om andelsboligforeninger


text:
og andre boligfællesskaber er trådt i kraft den 1. juli 2018. Loven stiller blandt andet skærpede krav til stiftelse af andelsb...
 Sommerferien er for de flestes vedkommende overstået. Vi optjener og afholder fortsat ferie, som vi har gjort længe. Den 1. maj 2019 starter det næste ferieår. Dette ferieår bliver...
 Lovforslag til ændring af aktieoptionsloven: Større aftalefrihed og klarhed i optionsaftaler
 Beskæftigelsesministeren har sendt et forslag til ændring af lov om brug af køberet eller tegningsret til aktier m.v. i ansættelsesforhold (”aktieoptionsloven”) i høring. Forslaget...
 Juridisk sparring sikrede EfB en god handel
 Fodboldens transfervindue er i fuld gang. I forbindelse med køb og salg af nye spillere er det ikke kun spillerne og agenterne, der skal være opmærksomme på de ofte uigennemskuelig...
 Canada har netop tiltrådt Haag arrangementet med virkning fra den 5. november 2018 og meddelte tidligere på året, at de tillige ønsker at tiltræde Madrid Protokollen. Canadas initi...
 Har du uretmæssigt fået inddrevet gæld til det offentlige af SKAT?
 Hvis en borger eller virksomhed har fået inddrevet gæld til det offentlige via SKAT eller frivilligt har betalt gæld til det offentlige i perioden fra 1. september 2013 til 7. sept...
 Bestikkelse i ansættelsesforhold - Er der forskel på offentlige og private ansættelsesforhold?
 Med afsæt i ATEA-sagen, hvor der senest den 27. juni 2018 blev afsagt straffedomme over fire tidligere ATEA-medarbejdere og tre tidligere ledere i Region Sjælland, skal der knyttes...
 Ændringer af selskabsloven
 Folketinget har den 29. maj 2018 vedtaget en række ændringer til selskabsloven, der skal forbedre rammevilkårene for at drive virksomhed i Danmark og derved styrke den fremtidige v...
 I en kendelse fra april 2018 ophævede DIF Idrættens Højeste Appelinstans en roklubs bestyrelses beslutning om tidsbegrænset eksklusion af et medlem på trods af, at beslutningen var...
 Fodboldfeberen er over os og for mange også i en sådan grad, at de rejser til Rusland for at følge Landsholdets kampe. En del rejser foregår også i firmaregi og flere inviterer i d...
 Den franske skodesigner Christian Louboutin har registrerede varemærkerettigheder i over 25 lande til den røde farve (Pantone 18 1663TP) på skosåler til højhælede sko, men skodesig...
 Børnenes salg af forældrekøbslejlighder
 Hvert år op til studiestart erhverver en række forældre lejligheder i de forskellige studiebyer med henblik på udlejning til deres børn. Men hvordan er det nu lige med afståelse, s...
 Medlemskab af erhvervsklub i golfklub - Beskatning?
 Med foråret og sommerens kommen søger en stor skare af danskere, der spiller golf, ud på de forhåbentligt veltrimmede golfarealer igen. Golfsæsonen kan begynde på ny.
 Sælger din virksomhed tøj eller andre varer under egne brands via de større online platforme og markedspladser? Pas på, at I ikke samtidig sælger ud af jeres immaterielle rettighed...
 Uhensigtsmæssigheder ved moms- og skattetjekket
 Med virkning fra den 1. januar 2018 har Skatteministeriet og SKAT lanceret en ny assistanceydelse, som revisorer m.fl. kan udføre for små- og mellemstore virksomheder. Ydelsen går ...
 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen udgav den 25. april 2018 en ny vejledning om konsortiesamarbejde i for-hold til konkurrenceloven. Vejledningen kommer i forlængelse


text:
af ændringer ...
 Storbritannien har ratificeret aftalen om den fælles europæiske patentdomstol
 Storbritannien har nu ratificeret aftalen om den fælles europæiske patentdomstol. Det har den britiske minister for immaterielle rettigheder Sam Gyimah bekræftet i en pressemeddele...
 Hvad er arveafgift egentlig?
 Berettigelsen og størrelsen af arveafgiften er et af de emner, som bliver ved med at dukke op som et tema i den skatte- og afgiftspolitiske debat. Herudover er det et tema, som alt...
 Anerkendt DAHL partner udgivet i Tidsskrift for Bolig- og Byggeret
 Erik Hørlyk, Advokat (H)/DR.JUR.H.C. har fået udgivet artiklen 'En reform med respekt for fremtiden' i Tidsskrift for Bolig- og Byggeret (TBB)
 Når en virksomhed lejer et beboelseslejemål
 Det er ikke muligt at omgå lejelovgivningens ufravigelige regler for beboelseslejemål, selvom det er en virksomhed der lejer lejemålet
 En ny dansk lov om forretningshemmeligheder er netop vedtaget og træder i kraft den 9. juni 2018. Loven vil blandt andet regulere, hvad der betragtes som en forretningshemmelighed,...
 Aktieombytning - ombytningsforholdet i ABL § 36, stk. 6
 Der kan ske skattefri aktieombytning uden tilladelse fra SKAT efter reglerne i Aktieavancebeskatningsloven (ABL) § 36, stk. 6.
 Den seneste tid har Klagenævnet for Udbud afsagt flere kendelser, som kan anses som udtryk for et øget fokus på kravene til klarheden i udbudsgrundlaget i forbindelse med offentlig...
 Værdiansættelse ved overdragelse af insolvente selskaber
 Højesteret følger sin hidtidige praksis, hvorefter en virksomhedsoverdragelse af et insolvent selskab som udgangspunkt skal ske til markedsværdien som going concern.
 Omlægning til skattefri løn - Er det muligt?
 Ansatte modtager løn af forskellig form. Den ydelse man modtager ved at lægge en arbejdsindsats, er typisk aflønning i form af kontanter eller modtagelse af forskellige frynsegoder...
 De virtuelle kryptovalutaer, herunder særligt bitcoins, har haft stor bevågenhed i det seneste års tid. Dette skyldes særligt at værdien af disse i en periode så ud til at være kon...
 Bindende svar bliver igen bindende!
 De seneste år har et bindende svar fra SKAT ikke nødvendigvis været bindende, men det er der nu lavet om på.
 Sommerhus i selskab - En beskatning, man siger nej tak til
 Sommerhuse beskattes hårdt, hvis man har rådighed over dem gennem et selskab
 Større muligheder for at kommunikere digitalt i boliglejeforhold
 Den 1. januar 2018 trådte nye regler i lejelovgivningen i kraft, hvorefter udlejer og lejer som udgangspunkt frit kan vælge den skriftlige kommunikationsform.
 Sø- og Handelsretten har den 24. januar 2018 afsagt en dom vedrørende muligheden for at afdele en national patentansøgning på grundlag af en europæisk patentansøgning. Ved dommen a...
 Den 2. februar 2018 offentliggjorde udvalget til revision af AB92, ABT93 og ABR89 deres første udkast til nye vilkår. Udkastet er i offentlig høring indtil den 12. marts 2018 og vi...
 Højesteret har den 15. januar 2018 afsagt dom vedrørende sagsomkostninger, hvor sagen drejede sig om, hvorvidt en rekvirent havde krav på hel eller delvis dækning af udgifter til e...
 Nye regler om prismærkning – bilforhandlere skal nu oplyse den samlede pris inklusive leveringsomkostninger
 Den 1. januar i år trådte nye regler om prismærkning i kraft,


text:
og det medfører, at bilforhandlere fra den 1. april 2018 bliver forpligtede til at oplyse den samlede pris på bilen in...
 Beskatning af udbytte - Ejerforholdene er afgørende!
 Højesteret har den 11. januar 2018 afsagt kendelse, hvorefter den tidligere direktør i en konkursramt koncern idømmes konkurskarantæne. Kendelsen fastslår en pligt for ledelsen til...
 Den 9. oktober 2017 fastslog Højesteret, at en kommunes overtagelse af en landbrugs-ejendom, der kort forinden var overgået fra landzone til byzone, ikke kunne sidestilles med de a...
 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har offentliggjort nye tærskelværdier for gennemførelse af EU-udbud.
 Erik Hørlyck, advokat, dr.jur.h.c., fylder den 19.december 75 år. Han er partner hos DAHL Advokatfirma og medlem af Højesteretsskranken, foreningen af de advokater, der jævnligt mø...
 Mange virksomheder i Danmark drives i selskabsform. Langt de fleste af disse selskaber er unoterede selskaber. Ved unoterede selskaber forstås, at kapitalandelene i selskabet ikke ...
 Beskatningen af fast ejendom er i Danmark reguleret af to regelsæt, nemlig enten ejendomsavancebeskatningsloven eller en ældre bestemmelse, der giver mulighed for næringsbeskatning...
 Garantens mulighed for at begære sagkyndig beslutning i henhold til AB 92
 Entreprenøren stiller normalt en garanti overfor bygherren til sikkerhed for sine forpligtelser i henhold til entreprisekontrakten. Det er udgangspunktet i henhold til AB 92, at en...
 Erhvervslejeloven giver mulighed for regulering af huslejen til markedslejen
 Betaler din virksomhed for meget i husleje? Eller betaler din erhvervslejer for lidt i husleje? Så er det værd at få undersøgt, om der er mulighed for at kræve huslejen reguleret t...
 Beskatning af donation til valgkampagne
 Et hvilket som helst bidrag til en kandidat givet af en privatperson eller en virksomhed skal beskattes hos den pågældende kandidat.
 Den sædvanlige inkassoproces består af en eller flere inkassorykkere, evt. efter en eller flere udenret-lige rykkere, og med efterfølgende fremsættelse af betalingspåkrav, såfremt ...
 Den 12. november 2017 indgik regeringen (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti), Dansk Folkeparti og Radikale Venstre aftale om Erhvervs- og iværksætterinitiativ...
 Højesteret har den 17. oktober 2017 afsagt en dom, der udvider lønmodtageres beskyttelse mod usaglig opsigelse i forbindelse med virksomhedsoverdragelse. Dommen og dennes konsekven...
 Milliardbeløb i spil – ansvar for anvendelse af MgO plader
 Som det efterhånden er alle bekendt i entreprenørbranchen, og hos de professionelle bygherrer, så blev der den 21. juni 2017 afsagt en kendelse, hvor Voldgiftsretten for bygge- og ...
 Beskatning af en fiktiv indtægt – Er det muligt?
 Dette er den fjerde klumme i en række om særlige skatteregler, som kan virke overraskende, men alligevel findes i det danske skattesystem.
 Rådighedsbeskatning - Hvad er det?
 Hvis du får stillet en firmabil til rådighed til privat brug, bliver du beskattet. Også selv om du ikke bruger bilen.
 Genoptagelse af indkomstår – Den ordinære frist
 Der gælder tre frister, hvis SKAT eller skatteyderen ønsker at genoptage og rette i et tidligere indkomstår.
 Slutopgørelsens juridiske betydning
 Entreprenøren skal fremsætte betalingskrav inden for visse tidsfrister for at kunne bevare kravet. Udover forældelse og passivitet kan en slutopgørelse have betydning for entrepren...
 Vi er i gang med at sætte en ny standard


text:
for advokatrådgivning i Region Syd, og vores kontor i Esbjerg leder efter talenter, som ønsker at blive en del af DAHL-teamet, der tæller +...
 Ny partner til DAHL Advokatfirma
 Den 1. oktober 2017 tiltrådte Claes Wildfang som partner hos DAHL Advokatfirma.
 DAHL Advokatfirma ruster sig til yderligere vækst
 Fra den 1. oktober 2017 optages DAHL Esbjerg Advokatpartnerselskab i DAHL Advokatpartnerselskab. DAHL Advokatfirma har i de senere år gennemgået en markant vækst, som gør, at virks...
 Ekspropriation fra landbrugsejendomme
 Skal der fortsat beregnes erstatning for ejendomsindskrænkning i forbindelse med ekspropriation fra landbrugsejendomme?
 En afgørelse ved Vestre Landsret fra den 7. juli vil øge finansieringsomkostninger ved pantsætning af betalingsrettigheder. Dette kan betyde større tab for pengeinstitutter i tilfæ...
 Landsholdsspiller - ansættelsesretlig status?
 Uden ellers at ville blande mig i den igangværende konflikt mellem kvindefoldboldlandsholdet og DBU om en fremtidig landsholdsaftale og spørgsmålet om landsholdsspillernes eventuel...
 Airbnb er meget oppe i medierne for tiden, særligt efter Københavns overborgmester Frank Jensen har udtalt, at han vil sætte loft for, hvor mange nætter pr. år man må udleje sin bo...
 Bruger din virksomhed Google Analytics og andre lignende tjenester? – så har du måske et persondata-problem
 Rigtig mange virksomheder og offentlige myndigheder anvender Google Analytics eller lignende tjenester på deres hjemmeside. Formålet med tjenesterne er, ved hjælp af cookies, at in...
 Klagenævnet for Udbud har i en kendelse fra den 8. august 2017 behandlet rækkevidden af begrebet ”evalueringsmetode” i udbudslovens § 160, stk. 1. Kendelsen afklarer, i hvilket omf...
 Hvor mange kontanter må jeg tage imod?
 Hvidvaskningslovens § 5 indeholder et forbud mod, at erhvervsdrivende tager imod kontante betalinger på 50.000 kr. eller derover. Lovens bestemmelse herom er vist nok noget overset...
 DAHL Academy er opdateret med nye og spændende kurser
 Vil du gerne opdateres med den nyeste juridiske viden så er DAHL Academy stedet.
 Afskaffelse af "ægtefællefinten"
 I de senere år har udtrykket ”ægtefællefinten” vundet indpas i det danske sprog. Det betegner den fremgangsmåde, at en gift person, som er kommet i økonomisk uføre, overdrager akti...
 DAHL Advokatfirmas dedikerede team af specialister står klar til at rådgive og bistå med forberedelse og gennemførelse af køb og salg af virksomheder samt...
 Omdømmeanalyse placerer DAHL i top 5
 DAHL Advokatfirma ligger i top 5 i ny omdømmeanalyse for jurastuderende.
 Er du hacker?
 I straffelovens forstand består hacking i uberettiget at skaffe sig adgang til en andens oplysninger eller programmer, der er bestemt til at bruges i et informationssystem.
 Nye rammer for aftaler mellem ægtefæller
 Ægtefælleskifteloven og Retsvirkningsloven samles fra den 1. januar 2018 i én lov - Lov om ægtefællers økonomiske forhold
 Skattefrihed for en- og tofamilieshuse
 Sælger man en bolig med gevinst, kan det gøres skattefrit i visse tilfælde.
 Michael Rehling indtræder den 1. juli 2017 som partner i DAHL Advokatfirma. Han er specialist inden for IT-ret og certificeret IT-advokat.
 Arbejdsgiverbetalt elektronisk avis
 Betalt avis er et af mange mulige frynsegoder - det er forskelligt, om det er beskattet.
 Brug af delydelsesbestemmelsen i udbudsloven
 Ny principiel afgørelse åbner op for tilkøb til en udbudt kontrakt


text:
efter indgåelse af kontrakten - eksempelvis på komplekse it-kontrakter eller bygge- og anlægskontrakter.
 DAHL bistår klient i forbindelse med investeringer fra Silicon Valley
 Den danske iværksættervirksomhed Spektral kan nu speede udviklingen af deres avanceret teknologi op med en kapitalindsprøjtning fra USA.
 DAHL-advokats ph.d.-afhandling udgives som bog
 Vores advokat (L) Kristian Skovsgaards ph.d.-afhandling "Entreprenørens ekstraarbejder" er nu udgivet som bog hos Djøf Forlag.
 DAHL Advokatfirmas klient er frifundet for erstatningsansvar over for Finansiel Stabilitet.
 Denne artikel er del 2 af 2 omkring et nyt lovforslag om nedsættelse af bo- og gaveafgift. Hovedelementet i det pågældende lovtiltag er at nedsætte bo- og gaveafgiften fra de nuvær...
 Denne klumme er den første af to klummer, der vil sætte fokus på to centrale elementer i det nu fremsatte lovforslag om nedsættelse af bo- og gaveafgift. Da forligspartierne bag lo...
 Fra den 23. maj 2017 skal selskaber, fonde og foreninger registrere oplysninger om deres reelle ejere hos Erhvervsstyrelsen. Det er virksomhedens ansvar at identificere sine reelle...
 Indtil nu har der kun været pligt til at registrere de direkte – legale – ejere i et selskab i Erhvervsstyrelsens ejerregister. Denne forpligtelse består fortsat, men udvides også ...
 Krav om påpasselighed ved hjælp til styring af ældres økonomi
 Det er nødvendigt at være påpasselig, når man hæver store kontantbeløb på ældre familiemedlemmers vegne.
 Lovindgreb mod 10-mandsprojektet
 Politisk indgreb mod fradragsmuligheder kan få betydning for investeringslysten i danske projekter.
 Ny lov om ægtefællers økonomiske forhold på vej
 Med den nye lovgivning er det formålet at modernisere reglerne for de økonomiske retsvirkninger af et ægteskab og skabe mere enkle og forudsigelige regler.
 Lovlige aktionærlån - pas på alligevel!
 Det kan blive muligt at låne penge i egen virksomhed, men der er mange faldgruber, som kan gøre det dyrt.
 Blandede ejendomme - skattemæssige udfordringer
 Mens vi venter på en ny vurderingslov, er der forskellige udfordringer for især ejendomme, der både anvendes privat og erhvervsmæssigt.
 Kurser specielt for revisorer og andre rådgivere
 Her kan du se DAHL Advokatfirmas kursuskatalog 2017. Kurserne er tilrettelagt specielt for revisorer og andre rådgivere, og det er nemt at tilmelde sig i kataloget. God fornøjelse!
 Et ældre og kendt udsagn siger: Den enes død den andens brød. Det gælder også i relation til fallerede virksomheder og kuratorudpegning/-valg. Artiklens emne er ikke nyt, men spørg...
 Konkurslovens § 64 bestemmer, at gaver, der er givet inden en vis frist før konkursen, kan omstødes. Når en gave bliver omstødt, betyder det, at den, der har modtaget gaven, skal t...
 Gør din virksomhed klar til at byde på offentlige opgaver
 Bliv opdateret på den seneste lovgivning og praksis inden for udbudsområdet, så din virksomhed kan byde på offentlige opgaver i 2017. Book os til et højaktuelt seminar om de nye ud...
 Kommanditisters fradragskonto - ansvarlig indskudskapital og selvskyldnerkaution
 I denne artikel behandles spørgsmålet om opgørelse af fradragskontoen for kommanditister i et K/S på grundlag af deres forpligtelse til at indskyde ansvarlig indskudskapital.
 Regeringen har nu fremsat et lovforslag om en moderniseret planlov, som forventes at træde i kraft pr. 1.


text:
juli 2017.
 En konkurs behøver ikke nødvendigvis at sætte en stopper for et fremtidigt virke som selvstændig erhvervsdrivende. Man kan jo prøve igen. Hvis man ikke har styr på bogføringen og a...
 Overvågning af medarbejdere – hvad kan arbejdsgiveren tillade sig?
 Selvom arbejdsgiveren har ledelsesretten, er der både i kollektive overenskomster og i lovgivning fastsat begrænsninger i, hvilke kontrolforanstaltninger arbejdsgiveren kan iværksæ...
 Skattekontoen - en forenkling, men også en tikkende bombe
 Hensigten med etablering af skattekontoen i 2013 var at skabe overblik over virksomheders samlede mellemværende med SKAT og digitalisere og ændre skatteopkrævningen.
 Dansk Erhverv og IT Branchen lancerer en afbalanceret databehandleraftale
 Skrappere persondataregler fra 2018 nødvendiggør, at der nu kommer styr på den skriftlige aftale, som den dataansvarlige virksomhed har med sin databehandler. Læs artiklen og få ad...
 Ny højesteretskendelse om ensidigt indhentede erklæringer
 Siden Højesteret har givet tilladelse til at anvende ensidigt indhentede sagkyndige erklæringer under rets- og voldgiftssager, har omfanget af disse været stærkt stigende.
 DAHL Advokatfirma i central rolle ved første standardaftale for it-drift
 IT-Branchen, DANSK IT og Danske IT-Advokater offentliggjorde den 12. januar den første danske standardaftale for it-drift til private virksomheder.
 Højesteret har i en nyere dom slået fast, at en medarbejder ikke havde krav på økonomisk kompensation for ikke-afholdte feriefridage i forbindelse med en opsigelse, når retten til ...
 Erhvervsleje – præcisering af krav til dokumentation for sammenligningsleje
 Den 1. januar 2017 trådte en ændring af erhvervslejelovens § 13 i kraft, som vedrører præcisering af kravene til dokumentation for sammenligningslejemål.
 DAHL - nu også i Aarhus!
 DAHL Advokatfirma har åbnet kontor med 15 personer på Åboulevarden.
 DAHL-advokat bliver tildelt ph.d.-grad
 Advokat Kristian Skovsgaard (L) er tildelt en ph.d.-grad ved Juridisk Institut på Aarhus Universitet for sin afhandling "Entreprenørens ekstraarbejder".
 Tiltrædelse af virksomhedspant - en ny Højesteretsdom
 Afklaring på usikkerhed om, hvornår en virksomhedspanthaver er tiltrådt sit pant.
 Beskatning ved skilsmisse - altid skattefri?
 Få overblikket over, hvordan beskatning ved bodeling virker, afhængigt af om man er gift eller ej.
 Udbetaling af værditabsbetaling iht. VE-loven
 Hvem skal vindmølleopstiller udbetale værditabsbetaling til, når ejendommen har skiftet ejer?
 Opgørelse af en købesum for en ejendom - mindre avance!
 En speciel dom ændrer måske ved hård praksis, hvor man skal kunne dokumentere alle forbedringer på en ejendom.
 Fradrag for befordring - usædvanlig lang afstand
 Der har i mange år været mulighed for, at lønmodtagere kan foretage fradrag for befordring til arbejde.
 Billeasing - en branche i overhalingsbanen
 Leasing findes i alle brancher og stort set inden for alle aktivtyper.
 Cafédrift på kommunale plejecentre
 I en udtalelse fra Statsforvaltningen hedder det, at kommuner ikke kan drive caféer for en nærmere bestemt målgruppe som accessorisk virksomhed på kommunens plejecentre.
 Udlån til arbejdsgiver - overskudsdeling
 En alternativ ordning til aktieløn er udlån, der beskattes som kapitalindkomst.
 Kreditaftaler til forbrugere
 Virksomheders reklamer for lån og kreditter, der tilbydes forbrugere, er ofte ulovlige.
 Højesteret lægger anpartssæreje i graven
 Sidst, der kom ny lovgivning om særeje i Danmark, var med særejereformen, der trådte i kraft i 1990.
 Bøde til Opel for minimumspriser
 Opel


text:
Danmark har fået en bøde på over 8 mio. kr. for at have fastsat minimumspriser over for sine forhandlere
 Nyt kodeks fra Statens It-projektråd
 Den 27. oktober offentliggjorde Statens It-projektråd et kodeks med syv principper for det gode kunde-leverandørsamarbejde på IT-området.
 DAHL Advokatfirma vinder landsretssag om illoyal adfærd på de sociale medier
 DAHL Advokatfirma har netop vundet en principiel landsretssag om bortvisning af en medarbejder på baggrund af kommentarer på en offentligt tilgængelig blog.
 Hvilken stop-loss aftale har du?
 Med nye afgørelser fra Pengeinstitutankenævnet og domstolene i sager om stop-loss aftaler er det tydeligt, at dette værktøj stadig giver anledning til tvister mellem banker og dere...
 Frister ved ophævelse af boliglejemål
 PostNords nye leveringstider har afgørende betydning for beregningen af tidsfrister i forbindelse med ophævelser af boliglejemål og kræver derfor udlejers opmærksomhed.
 Betaling for ekstraarbejde
 Ekstraarbejde indeholder et stort konfliktpotentiale, og i det følgende anskueliggøres visse af problematikkerne.
 2025-Planen for erhvervsdrivende
 Den 30. august 2016 offentliggjorde regeringen sin plan, som skal løse fremtidens udfordringer for dansk økonomi frem til 2025.
 2025-planen for lønmodtagere
 Den 30. august 2016 offentliggjorde regeringen sin plan, som skal løse fremtidens udfordringer for dansk økonomi frem til 2025. Planen indeholder to hovedelementer, nemlig en jobre...
 Opsigelser kommer sjældent belejligt, men alle virksomheder vil før eller siden være nødsaget til at opsige en eller flere medarbejdere.
 Som udlejer har man en genudlejningspligt – men hvor langt skal udlejer gå i sine bestræbelser på genudlejning?
 Beskyttelse af dine varemærker og designs i EU - og i UK
 Som følge af den britiske ”Brexit” afstemning har den seneste tid budt på megen usikkerhed for de europæiske markeder.
 Beskatning af "fiktiv" løn og leje
 Dom fra sidste år viser, at man kan blive beskattet af beløb, man ikke selv mener at have modtaget.
 Evaluering af tilbud ved udbud af offentlige kontrakter
 Hvilke muligheder er der for at gøre indsigelse, og hvor sandsynligt er det at få medhold ved en klage?
 God adfærd i det offentlige – hvad er det?
 Medierne har i denne uge været fyldt med omtale af bagmandspolitiets anholdelser i sag om bestikkelse af lønmodtagere.
 Voldgiftskendelse var gyldig og kunne ikke efterprøves
 Domstolene er som et helt klart udgangspunkt afskåret fra at efterprøve en voldgiftskendelse.
 Politisk aftale om ændringer i planloven
 Regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti har den 9. juni 2016 indgået en politisk aftale om ændringer i planloven.
 Ansvar for spam – personligt ansvar?
 Spam er et stigende problem på internettet. Derfor er markedsføringslovens regler om spam strenge, og bøderne er ofte høje.
 Folketinget har den 12. maj 2016 vedtaget lov om fremtidsfuldmagter.
 Handicappet medarbejder havde ikke krav på nedsat tid
 Hvis en medarbejder er handicappet efter forskelsbehandlingsloven, er arbejdsgiveren forpligtet til at foretage hensigtsmæssige foranstaltninger, så medarbejderen fortsat kan varet...
 Uberettiget afslag på aktindsigt
 En kommune afviste en borgers anmodning om aktindsigt med den begrundelse, at behandling af anmodningen ville medføre et uforholdsmæssigt stort ressourceforbrug.
 Køb og salg af vindmølleandele
 Husk at indregne de skattemæssige konsekvenser ved investering i vindmøller.
 Udlandsdanskers brug af


text:
sommerhus i Danmark
 Helle Thornings skattesag vakte stor debat, og praksis er blevet strammet med dom i Højesteret.
 Aktindsigt i interne arbejdsdokumenter
 Udgangspunktet for aktindsigt er med den nye offentlighedslov, at stort set alt skal være tilgængeligt for offentligheden.
 Fælles økonomi giver fælles udfordringer
 En byretsdom viser, at man skal tænke sig om, når man laver fælleskonto med sin samlever.
 Ny markedsmisbrugsforordning ændrer reguleringen af børsnoterede selskaber
 Med den nye markedsmisbrugsforordning vil flere selskaber blive omfattet af reglerne om markedsmisbrug, og der kommer nye regler for bl.a. insiderhandel, oplysningspligt, kursmanip...
 Folketinget har den 21. april 2016 vedtaget et lovforslag om ændring af byggeloven.
 Bestyrelsesformænd i kommunale fællesskaber har ikke ret til fast vederlag
 Statsforvaltningen har afgjort, at man som udgangspunkt bør udbetale vederlag for hvervet som bestyrelsesformand efter reglerne om mødediæter i i kommunestyrelsesloven.
 Ophævelse af 60/40-støtte-ordning for solcelleanlæg
 Lovforslag om ophævelse af den såkaldte 60/40-støtteordning i § 47, stk. 7 i Lov om vedvarende energi blev den 3. maj 2016 hastebehandlet og vedtaget
 Nye støtteordninger til biogas
 Nyt lovforslag om ændring af lov om fremme af vedvarende energi – støtteordninger til biogas træder i kraft 1. juli 2016.
 Den 1. januar 2008 trådte en ny forældelseslov i kraft. Det medførte, at mange kreditorer i 2006 og 2007 sendte påmindelser til debitorerne for at forlænge forældelsesfristen i 10 ...
 Opsigtsvækkende dom om gennemgribende forbedret lejemål
 Højesteret underkender alle underliggende instanser i sag om gennemgribende forbedret lejemål.
 Er dine ansættelseskontrakter ajourført?
 I starten af 2016 indtrådte to markante ændringer i reguleringen af ansættelsesforholdet. Hvor det indtil 1. januar 2016 var tilladt at aftale en automatisk fratræden ved det fyldt...
 Nyt lovforslag om obligatorisk betænkningstid for kviklån
 Justitsministeren har fremsat et forslag om at ændre kreditaftaleloven. Med ændringen indføres en obligatorisk betænkningsperiode ved indgåelse af aftaler om kortfristede forbrugs...
 Se video: Huskeliste til en værdig opsigelse
 Advokat Søren Ole Nielsen gennemgår her en huskeliste på syv punkter, der sikrer en værdig opsigelse.
 Frikendt i sag om konkurrerende handlinger
 En arbejdsgiver og medarbejder blev frikendt i en sag om konkurrerende handlinger i strid med markedsføringsloven, herunder ansættelse af en konkurrents medarbejdere.
 Private indkøb fra arbejdstelefon kan koste jobbet
 BORTVISNING: Højesteret har den 17. marts 2016 stadfæstet en dom fra Østre Landsret omkring bortvisning af en systemudvikler.
 Advokatbranchen sætter sit præg på lovforslag om fremtidsfuldmagter.
 Registrering af reelle ejere i selskaber
 Folketinget vedtog den 1. marts 2016 lovforslag nr. 94, som indfører et register over reelle ejere i selskaber.
 Sagen om +/- 15%-reglen afgjort i Højesteret
 Højesteret har den 8. marts 2016 afsagt kendelse i en principiel sag om værdiansættelse af fast ejendom i forbindelse med opgørelse af boafgift.
 Fradrag for omkostninger i holdingselskaber
 Man skal være påpasselig med fradragsret, når der laves aftaler imellem selskaber.
 Kommentarer på blog fører til bortvisning
 DAHL Advokatfirma har netop vundet en sag om bortvisning af en medarbejder på baggrund af kommentarer på en offentligt tilgængelig blog.
 Bliv opdateret om de nye regler i ansættelsesklausulloven med virkning fra 1. januar 2016 set fra en praktikers indfaldsvinkel.
 Beskatning af


text:
fri bolig - kan dette begrænses?
 Erhvervsfolk kan risikere beskatning, hvis det er uklart, hvad der bliver brugt til erhverv og til privat brug i en ejendom.
 Høringsforslag om ny medarbejderaktieordning
 Regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti blev ved Finansloven for 2016 enige om at genindføre muligheden for at tildele medarbejdere aktieløn i...
 Beskatning af fri bil i flere år pga. én dags brug
 Bare én dags privat brug af fri bil kan udløse beskatning over flere år, viser byretsdom.
 Aktindsigt i MRSA-oplysninger
 Højesteret har afsagt kendelse i søgsmålet anlagt af Landbrug & Fødevarer som mandatar for 5 landmænd, der deltog i en metodetestundersøgelse iværksat af Fødevarestyrelsen tilbage ...
 Ny standardkontrakt om overtagelse af systemvedligeholdelse
 Hvis man i sine kontrakter har taget højde for at kunne overdrage vedligeholdelse og videreudvikling af it-systemer, øger man sine muligheder for øget konkurrenceudsættelse og for...
 Sådan ryger man i SKATs "sorte bog"
 Kommer man i den sorte bog, kan det medføre forskellige negative konsekvenser i forhold til det offentlige.
 Eksklusion af andelshaver
 Nye domme i Tidsskrift for Bolig- og Byggeret belyser andelsboligforeningers mulighed for eksklusion af medlemmer på grund af vanrøgt og på grund af støjende og generende adfærd.
 Manglende brug af sommerhus stoppede tilladelsen til helårsbeboelse
 Retten til at benytte en ejendom i et sommerhusområde til helårsbeboelse var bortfaldet tre år efter ejendommen var brændt.
 Andelsboligforening vinder sag om byggegaranti
 En andelsboligforening kunne som køber af en ejendom indtræde i en garantierklæring stillet af et forsikringsselskab, efter bygherren var gået konkurs.
 I januar 2012 fremlagde Kommissionen et forslag til en ny persondataforordning. Efter næsten 4 års forhandlinger, utallige møder og flere ændringsforslag, blev Parlamentet, Rådet o...
 Principiel afgørelse om grænserne for ændring af udbudte kontrakter
 Ordregiveren var ikke berettiget til at anse en kontraktuel ændring for værende en ændring i medfør af aftalen.
 Vores rådgivningsområder
 Vi tilbyder vores klienter kompetent juridisk rådgivning og bistand til danske og internationale virksomheder inden for generelle erhvervsretlige forhold. Vi er derfor specialiseret i en række områder, som du finder herunder.
 Arbejds- og ansættelsesret Arv og testamenter Bank og finansiering Bestyrelsesarbejde Børs og kapitalmarkeder Compliance programmer Energi og forsyning Entrepriseret Erhvervsstrafferet Familieret Fast ejendom Forsikrings- og erstatningsret Forvaltnings- og kommunalret Generationsskifte Informationsteknologi Inkasso og tvangsauktion International handel IP/Immaterialret Kommercielle kontrakter
 Konkurrenceret Konkurs og rekonstruktion Lejeret Markedsføringsret Mediation Miljø- og planret Moms og afgifter Omstrukturering Person- og selskabsbeskatning Persondata Private Equity og venturekapital Retssager Selskabsret Skatteproces Sport-, medie- og entertainmentret Transportret Udbudsret Virksomhedsoverdragelser/M&A Voldgiftssager
 Arbejds- og ansættelsesret Arv og testamenter Bank og finansiering Bestyrelsesarbejde Børs og kapitalmarkeder
 Compliance programmer Energi og forsyning Entrepriseret Erhvervsstrafferet Familieret
 Fast ejendom Forsikrings- og erstatningsret Forvaltnings- og kommunalret Generationsskifte Informationsteknologi
 Inkasso og tvangsauktion International handel IP/Immaterialret Kommercielle kontrakter Konkurrenceret
 Konkurs og rekonstruktion Lejeret Markedsføringsret Mediation Miljø- og planret
 Moms og afgifter Omstrukturering Person- og selskabsbeskatning Persondata Private Equity og venturekapital
 Retssager Selskabsret Skatteproces Sport-, medie- og entertainmentret Transportret
 Udbudsret Virksomhedsoverdragelser/M&A Voldgiftssager
 Få overblik over, hvad den nye ferielov betyder for din virksomhed og dine medarbejdere. Som deltager får du kendskab til


text:
de nye regler, således at du er klædt på til at håndtere d...
 Aktuel skat - København (november)
 Kurset giver dig et indblik i de seneste tendenser inden for skat med fokus på ny lovgivning, udvikling i praksis samt særlige områder, som SKAT har fokus på. På aktuel skat vil...
 Aktuel skat - Næstved (november)
 Aktuel skat - Esbjerg (december)
 Aktuel skat - Viborg (december)
 Aktuel skat - Vejle (december)
 For landbrugserhvervets rådgivere og finansielle samarbejdspartnere med særligt fokus på afvikling, generationsskifte og omstrukturering.
 Aktuel skat - Silkeborg (december)
 Aktuel skat - Struer (december)
 Morgenseminar - Er din virksomhed klædt på til den nye ferielov? Herning januar 2019
 På aktuel skat vil i november/december blive gennemgået de nyeste lovtiltag, f.eks. indgreb mod sort arbejde, aktiesparekontoloven, indgreb mod trusts, nye muligheder for medarbejderordninger i mindre virksomheder samt anden relevant lovgivning.
 Endvidere vil blive gennemgået forskellige skatteretlige områder, hvor praksis har udviklet sig mest.
 4700 Næstved Vis på kort
 På aktuel skat vil i november/december vil blive gennemgået de nyeste lovtiltag, f.eks. indgreb mod sort arbejde, aktiesparekontoloven, indgreb mod trusts, nye muligheder for medarbejderordninger i mindre virksomheder samt anden relevant lovgivning.
 7100 Vejle Vis på kort
 8600 Silkeborg Vis på kort
 7600 Struer Vis på kort
 Få overblik over, hvad den nye ferielov betyder for din virksomhed og dine medarbejdere, når DAHL Advokatfirma, i samarbejde med FC Midtjylland, inviterer til morgenseminar. Som deltager får du kendskab til de nye regler, således at du er klædt på til at håndtere den nye ferielov, når den træder i kraft.
 Vi serverer en let morgenmad. Prisen for deltagelse er DKK 500,- (ekskl. moms) pr. deltager. DAHL Advokatfirma administrerer tilmelding og fakturering. Deltagergebyret går ubeskåret til FC Midtjylland.
 “Dynamik, forandring og kompleksitet = skatteret - en sjov og udfordrende hverdag!”
 Bent Ramskov har solid erfaring som advokat og har møderet for Højesteret. Han arbejder med skatteret, primært selskabsskatteret, og kernekompetencerne er rådgivning om generationsskifte,...
 “Ingen skal betale mere i skat og afgifter, end de er forpligtede til!”
 Malene Britt Hansen er specialiseret indenfor skatte- og afgiftsret. Hun arbejder bl.a. med generel rådgivning om skattelovgivningen, inklusive vurdering af, om SKATs agterskrivelser og afgørelser...
 “Et godt stykke arbejde kan få klienten til at videregive oplevelsen til andre.”
 Kristian Metz Brandt arbejder med generel erhvervsret, og særligt med at udarbejde kontrakter inden for erhvervsretlige områder. Desuden beskæftiger han sig med konkurs- og insolvensret.
 “Jeg nærer stor respekt for mine klienter, og jeg er der for dem, når de har brug for min viden og hjælp.”
 Henrik Heide Ottosen er advokat med møderet for Højesteret og arbejder fortrinsvist med selskabsret, rekonstruktion, kommercielle kontrakter og virksomhedsoverdragelser, både nationalt og...
 “God juridisk rådgivning kræver udover et solidt kendskab til juraen en dialog om klientens virkelighed, så rådgivningen passer ind i de rammer, hvor juraen skal anvendes!”
 Mette Friis Nielsen har IT-retten som sit primære arbejdsområde. Hun rådgiver og bistår virksomheder i forbindelse med indgåelse af aftaler om systemleverancer, vedligehold og drift, licensvilkår...
 “Jeg vil kæmpe for din sag!”
 Søren Ole Nielsen er


text:
specialist i rådgivning inden for individuel og kollektiv arbejdsret, primært som rådgiver for arbejdsgivere. Han beskæftiger sig med alle ansættelsesretlige aspekter som f.eks....
 “Jeg hjælper gerne med at løse dine problemer, men jeg vil hellere hjælpe dig med at undgå dem!”
 Line Budolfsen er medlem af DAHLs M&A-team og arbejder primært med at planlægge, forhandle og gennemføre transaktioner, for eksempel aktie- eller virksomhedsoverdragelser. Desuden bistår hun...
 “Min rådgivning er forståelig og præcis og skaber tryghed og merværdi for kunden!”
 Jesper Høj Josefsen har solid erfaring med fast ejendom, bl.a. køb og salg af erhvervsejendomme, boligudlejningsejendomme, bolighandler mv.Gennem sit arbejde som advokat og sin tidligere ansættelse...
 “Rådgivning er ikke kun et spørgsmål om jura. Den gode rådgiver kender klientens virksomhed og de værdier, han ønsker at stå for - for derved bliver rådgivningen bedre.”
 Dan B. Larsen beskæftiger sig med rådgivning af erhvervsvirksomheder, både som juridisk rådgiver og bestyrelsesmedlem. Hans arbejdsområder er især selskabsret, virksomhedsoverdragelser og...
 “Jeg finder den bedste løsning til mine klienter.”
 Niels Wulff rådgiver om byggeriets forhold, særligt om entreprise- og byggeret. Rådgivningen omfatter også kontrakter og sager, der følger med entrepriseaftaler, f.eks. retssager, forsikringssager,...
 Profiler hos DAHL
 DAHL beskæftiger mere end 200 medarbejdere - heraf 100 jurister. Fra fem lokationer i Danmark yder vi kompetent rådgivning inden for alle tænkelige former for erhvervsjuridiske problemstillinger, nationalt som internationalt.


text:
Nyheder»Nyheder»Salg og markedsføring af aluminiumsfælge krænkede BMW’s design og varemærkerettigheder
 Højesteret har i en principiel dom fra marts 2015 (H2015.17-2010) fastslået, at East Scandic A/S’ markedsføring og salg af aluminiumsfælge krænkede BMW’s design og varemærkerettigheder. Sagen, der ellers oprindeligt startede som en sag udelukkende om varemærke- og designkrænkelse, gav Højesteret lejlighed til at tage stilling til flere interessante problemstillinger vedrørende designforordningens anvendelse, som en dansk domstol ikke tidligere har taget stilling til.
 Det danske selskab East Scandic A/S (herefter East Scandic), og senere dettes datterselskab, Wheels2go ApS, havde markedsført og solgt fire typer aluminiumsfælge. De tre af fælgtyperne fremstod identiske med tre af BMW’s registrerede EF design for fælge, og den fjerde aluminiumsfælg fremstod identisk med en fælg, som BMW havde tysk designbeskyttelse for, og som BMW på grundlag af markedsføring i Danmark hævdede beskyttelse til i henhold til markedsføringslovens § 1. Markedsføringen af kopifælgene skete hovedsageligt via selskabernes hjemmesider, og BMW’s varemærker blev i vidt omfang anvendt i forbindelse hermed – både for kopifælgene og for andre fælge.
 Sø- og Handelsretten nåede som første instans frem til, at East Scandic A/S havde krænket BMW’s rettigheder efter varemærkeloven, varemærkeforordningen, designforordningen og markedsføringsloven. Sø- og Handelsretten nåede endvidere frem til, at BMW som følge af krænkelsen havde krav på vederlag og erstatning, ligesom East Scandic blev pålagt at destruere de krænkende fælge samt fremkomme med visse af BMW krævede oplysninger mv.
 East Scandic A/S forsøgte under første instanssagen at medtage et synspunkt om ugyldiggørelse af BMW’s registrerede design gældende. Sø- og Handelsretten afviste imidlertid de pågældende påstande og anbringender, idet disse var fremkommet for sent.
 Sagen ved Højesteret
 East Scandic A/S ankede Sø- og Handelsrettens dom til Højesteret med påstand om frifindelse, og East Scandic A/S nedlagde yderligere påstand om ugyldiggørelse af BMW’s registrerede EF-design. East Scandics ugyldighedspåstande var baseret på manglende opfyldelse af kravene om nyhed og individuel karakter. East Scandic gjorde endvidere som nyt anbringende under Højesteretssagen gældende, at BMW ikke kunne påberåbe sig sine EF designregistreringer, idet designforordningens artikel 110 (den såkaldte reservedelsregel) omfattede fælge.
 Højesterets mulighed for stillingtagen til East Scandics påstande og anbringender vedrørende ugyldighed
 Da OHIM forud for hovedforhandlingen i Højesteretssagen havde taget stilling til gyldigheden af BMW’s tre designregistreringer for fælge (og i denne forbindelse havde erklæret de pågældende design for gyldige), nåede Højesteret frem til, at Højesteret var afskåret fra at tage stilling til gyldighedsspørgsmålet, hvorfor Højesteret lagde til grund, at BMW’s designregistreringer var gyldige. Det forhold, at spørgsmålet kun havde været genstand for første instans behandling ved OHIM grundet East Scandics manglende appel til OHIMs Board of Appeal kunne ikke ændre herpå, da der grundet East Scandics manglende appel var tale om en endelig stillingtagen til gyldighedsspørgsmålet i overensstemmelse med designforordningens artikel 86(5) – en bestemmelse, som heller ikke forud for nærværende sag har været anvendt i en dansk retssag.
 Designforordningens artikel 110 (reservedelsreglen)
 Designforordningens artikel 110 går kort sagt ud på, at man i en overgangsperiode undtager visse dele af sammensatte produkter fra EU designbeskyttelse, når de pågældende dele anvendes til


text:
reparationsformål. Bestemmelsens anvendelse medfører ikke, at et design er ugyldigt men blot, at det ikke kan påberåbes i den pågældende overgangsperiode.
 Artikel 110 i designforordningen er af flere årsager speciel. For det første fandtes der ikke forud for Højesterets afgørelse i nærværende sag praksis om artikel 110 i dansk ret. For det andet er der er tale om en overgangsbestemmelse. Bestemmelsen er desuden en undtagelse til udgangspunktet om designbeskyttelse for reservedele.
 Hvis eksempelvis en bil i tilfælde af et uheld får smadret en forskærm, må den nye forskærm, der skal erstatte den gamle forskærm, nødvendigvis være udseendemæssigt identisk med den gamle forskærm for at kunne give bilen sit oprindelige udseende tilbage. Ved at designbeskytte sådanne 'must match' dele, bliver det umuligt for andre aktører på markedet at udbyde eksempelvis forskærme, der passer til en eksakt bil, da dette i givet fald ville stride imod designindehaverens ret. Med designforordningens artikel 110 søger man med andre ord at sikre, at der ikke kan opnås eneret til bestemte produkter, og formålet med bestemmelsen er således at hindre såkaldt produktmonopol.
 Højesteret nåede frem til, at aluminiumsfælge ikke kan anses for omfattet af designforordningens artikel 110, og bestemmelsen således ikke var til hinder for BMW’s håndhævelse af de tre registrerede fælgdesign. Højesteret begrundede dette med, at det er karakteristisk for aluminiumsfælge, at de er fremstillet og anvendes for at give bilen et andet – typisk et smartere – udseende, til forskel fra en reservedel som f.eks. en forskærm, der nødvendigvis skal være designmæssigt identisk med den skærm, som den skal erstatte. Aluminiumsfælge bruges således sædvanligvis med det formål at udsmykke og opgradere bilens samlede udseende samtidig med, at fælge med forskelligt design kan bruges på samme bil, ligesom samme fælgdesign kan bruges på forskellige bilmodeller. Højesterets afgørelse er i henseende til designforordningens artikel 110 på linje med langt størstedelen af afgørelserne afsagt af domstole i de øvrige EU lande.
 Krænkelse af BMW’s rettigheder
 Højesteret stadfæstede Sø- og Handelsrettens dom, idet også Højesteret fandt, at East Scandic A/S’ fire typer aluminiumsfælge indebar en krænkelse af BMW’s designrettigheder og BMW’s rettigheder efter markedsføringslovens § 1.
 Desuden havde East Scandic A/S krænket BMW’s varemærkerettigheder ved at bruge BMW’s varemærker i forbindelse med markedsføringen af aluminiumsfælge (både kopifælge og andre fælge), på en måde, som måtte give kunden det indtryk, at der var tale om BMW aluminiumsfælge. East Scandics varemærkebrug kunne ikke karakteriseres som retmæssig henvisningsbrug.


text:
Skat.dk: Udlodning - gaver til fond
 27 Apr 2010 10:58
 10-001471
 Skat - Indkomst og fradrag - Aktier og andre værdipapirer
 Skatterådet svarer benægtende til, at gaver fra Selskab C A/S og Selskab D til Fonden vil udløse personlig beskatning hos Person A i form af maskeret udlodning / udbytte.
 Vil gaver fra Selskab C A/S og Selskab D til Fonden udløse personlig beskatning hos Person A i form af maskeret udlodning / udbytte?
 Person A ejer personligt 100 % af aktiekapitalen og stemmerettighederne i de to selskaber:
 Den 1. december 2005 stiftede Person A og hendes nu afdøde ægtefælle Person B Fonden. Fonden blev stiftet med en grundkapital på xxx kr.
 Af vedtægternes punkt 4.1. fremgår det:
 "Fondens grundkapital består af en kapital på DKK xxx, der er indbetalt kontant ved stiftelsen. Grundkapitalen vil senere blive forøget med de beløb, der i henhold til testamentariske bestemmelser herom måtte tilfalde Fonden ved Person Bs og / eller hustru Person As respektive død, idet hensigten er at opnå en samlet grundkapital på DKK xxx."
 Som det fremgår af vedtægterne, var det intentionen, at Fondens grundkapital skulle forøges ved arv efter Person B og/ eller Person A. Person A overvejer imidlertid at yde gaver til Fonden i levende live. Der påtænkes ydet gaver fra hendes personlige formue. Hun ønsker desuden at benytte sin bestemmende indflydelse i Selskab C og Selskab D til at lade selskaberne yde gaver til Fonden.
 Med det stillede spørgsmål ønsker Person A en afklaring af, hvorvidt gaveydelserne fra Selskab C og Selskab D vil udløse maskeret udlodningsbeskatning af hende personligt.
 Til brug for besvarelse af spørgsmålet har spørgers repræsentant henledt opmærksomheden på Fondens formålsbestemmelse, jf. vedtægternes punkt 7. Heraf fremgår det:
 "7.1. Fondens formål er almennyttigt.
 7.2. Ved uddeling at fondens overskud efter henlæggelser skal fondsbestyrelsen påse, at disse anvendes til et eller flere af følgende formål:
 Støtte til socialt dårligt stillede elever på eller udgået fra Det Kgl. Vajsenhus
 Støtte til uforskyldt socialt dårlige stillede danske statsborgere, der er bosiddende i Danmark, herunder støtte (ved ydelse af lån) til videregående uddannelser ved danske eller udenlandske universiteter, handelshøjskoler, tekniske højskoler og andre videregående uddannelser samt til forskningsprojekter i tilknytning hertil i ind- og / eller udland.
 Støtte til lunge- og hjertepatienter samt diabetesramte, lunge-, hjerte-, og diabetesforskning samt til lægevidenskabelig eller anden form for videnskabelig forskning i afhjælpning af lunge-, hjerte- og diabetessygdomme.
 Støtte til forskningsprojekter og andre former for videnskabelig og /eller teknisk udvikling i relation til sygdomme, herunder i alternative former for medicin, med henblik på at kurere, afhjælpe eller reducere ulemper som følge af sygdom.
 Støtte af og til forskning i dyre velfærd samt til personer eller organisationer, der bekæmper mishandling eller vanrøgt af dyr, og støtte til formål der efter bestyrelsens skøn støtter indplacering af husdyr (kæledyr), der (midlertidigt) er uanbringelige, samt støtte til delvis betaling af ubemidlede ældre personers dyrlægeregning.
 Støtte til personer, der ved aktiv indsats og uden hensyntagen til risiko for eget liv eller førlighed søger at afværge eller faktisk afværger


text:
ulykker.
 Støtte til organisationer, der som formål har et eller flere at de formål, der er nævnt i nærværende vedtægt, dog ikke foreningen Dyrenes Beskyttelse."
 Det er videre oplyst, at Fonden er omfattet af Lov om Fonde og visse Foreninger.
 Derudover er det supplerende oplyst, at det den 21. marts 2010 ved et ekstraordinært bestyrelsesmøde i Fonden blev besluttet at præcisere i vedtægterne, at fondens midler også ved opløsning aldrig kan tilbagegives til stifter mv. eller anvendes til ikke-almennyttige formål, og af fremsendt genpart af referat af bestyrelsesmøde, hvor beslutningen er truffet, fremgår det:
 "Forslag til ændring af vedtægternes kapitel 14, hvorefter der tilføjes et nyt stk. 3 med denne ordlyd:
 14.3 Såfremt fonden skal opløses - uanset årsag - kan den beholdne formue ikke tilbagegives helt eller delvist til stifterne og andre bidragydere eller disses ægtefæller, samlevere og livsarvinger, men skal anvendes til de i kapitel 7 anførte formål. Subsidiært til andre almennyttige formål."
 Anmeldelse til civilstyrelsen er sket.
 Som det fremgår, har Fonden en meget bred formålsbestemmelse. Fonden definerer sit formål som almennyttigt. Der indgår imidlertid tillige en række sociale elementer i formålsbestemmelsen. Efter vores opfattelse er formålsbestemmelsen derfor todelt og indeholder således både almennyttige og almenvelgørende elementer.
 Gennemgang af retspraksis
 Det fremgår af selskabslovens § 195:
 "Generalforsamlingen kan beslutte, at der af kapitalselskabets midler ydes gaver til almennyttige eller dermed ligestillede formål, for så vidt det under hensyntagen til hensigten med gaven, selskabets økonomiske stilling og omstændighederne i øvrigt må anses for rimeligt. Til de i 1. pkt. nævnte formål kan det centrale ledelsesorgan anvende beløb, som i forhold til selskabets økonomiske stilling er af ringe betydning."
 Efter bestemmelsen kan et selskab således yde gaver til bl.a. almennyttige formål, såfremt det under hensyntagen til selskabets økonomiske stilling og omstændighederne i øvrigt må anses for rimeligt. Tidligere fandtes der er tilsvarende bestemmelse i aktieselskabslovens § 114.
 Af Ligningsvejledningen 2009, afsnit S.F.2.1.11 fremgår det:
 "Hvis en hovedaktionær foranlediger, at selskabet foretager udbetalinger til formål, som udelukkende eller i det væsentlige tilgodeser hans personlige interesser, beskattes aktionæren af udbetalingerne. Selskabet kan ikke fradrage sådanne ydelser."
 Som det fremgår, er det ikke udelukket, at en lovlig gaveydelse fra et selskab kan medføre beskatning af en hovedaktionær, såfremt ydelserne udelukkende eller i det væsentlige tilgodeser aktionærens personlige interesser.
 Vi vil i det følgende redegøre for offentliggjort retspraksis, der belyser, i hvilke tilfælde en beskatning af hovedaktionæren kan komme på tale. Redegørelsen er inddelt i følgende tre typetilfælde:
 Gaven ydes til en fond mv., der ikke har et almennyttigt eller almenvelgørende formål.
 Gaven ydes til en fond mv., der er godkendt af skattemyndighederne, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3.
 Gaven ydes til en fond mv., der har et almennyttigt eller almenvelgørende formål, men som ikke er godkendt, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3.
 Fonden har et almennyttigt og almenvelgørende formål. Fonden er imidlertid ikke godkendt af skattemyndighederne, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2 og § 12, stk. 3. Fonden falder således inden for


text:
typetilfælde nr. 3. For at skabe et indgående overblik over retspraksis på området har vi imidlertid fundet det relevant tillige at redegøre for de to andre typetilfælde.
 1. Gaver til en fond mv. der ikke har et almennyttigt eller almenvelgørende formål
 En meget central afgørelse på området er den såkaldte SIF-dom. Afgørelsen er optrykt i TfS 1999.728 H. I sagen var Orla Madsen eneanpartshaver i OM Consultancy ApS. I 1992 ydede anpartsselskabet en sponsorgave på 700.000 kr. til SIF Support A/S. SIF Support A/S havde til formål at drive professionel fodbold. På tidspunktet for gaveydelsen var Orla Madsen tillige medlem af bestyrelsen i SIF Support A/S. Han ejede desuden en mindre aktiepost i selskabet. Initiativet til gave- ydelsen blev taget af Orla Madsen personligt. Landsretten fandt, at gaven var blevet ydet i kraft af skatteyderens stilling som eneanpartshaver og for at tilgodese hans personlige interesser. Gaven udløste derfor maskeret udlodningsbeskatning. Højesteret stadfæstede denne afgørelse med følgende præmisser:
 "Som anført af landsretten har SIF Support A/S efter vedtægterne til formål at drive professionel fodbold og dermed associeret virksomhed. Dette selskab har - også i 1992 - drevet virksomhed i overensstemmelse hermed og skal efter sine vedtægter ikke anvende overskud til almennyttige formål. Selv om selskabet i et vist omfang har ydet økonomisk støtte og anden bistand til Silkeborg Idrætsforening, tiltræder Højesteret, at der er tale om en erhvervsdrivende virksomhed (vores fremhævelse). Gaven fra OM Consultancy ApS til SIF Support A/S kan derfor ikke anses for ydet til almennyttige eller dermed ligestillede formål.
 Ydelsen af de 700.000 kr. havde ingen tilknytning til OM Consultancy ApS ́ erhvervsmæssige virksomhed, men var alene begrundet i eneanpartshaveren Orla Madsens ideelle interesse i den virksomhed, som udøves at SIF Support A/S, hvor han var ulønnet direktør og bestyrelsesmedlem.
 På denne baggrund tiltræder Højesteret, at gavebeløbet må anses som en skattepligtig udlodning fra OM Consultancy ApS til Orla Madsen, jf. ligningslovens 16 A, stk. 1."
 For Højesteret var det således udslagsgivende, at gavemodtageren var en erhvervsdrivende virksomhed, der ikke havde et almennyttigt eller dermed ligestillet formål. Gaven var derfor ydet i strid med den dagældende bestemmelse i aktieselskabslovens § 114. Som følge heraf blev eneanpartshaveren Orla Madsen udlodningsbeskattet, jf. ligningslovens § 16 A, stk. 1.
 Afgørelsen forekommer på ingen måde overraskende.
 2. Gaver til en fond mv. der er godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2 eller 12, stk. 3
 Almennyttige og almenvelgørende fonde mv. kan under visse betingelser opnå godkendelse efter ligningslovens § 8A, stk. 2 og 12, stk. 3. En godkendelse efter ligningslovens § 8 A bevirker, at gavegiver ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst kan fradrage gavebeløb, som overstiger 500 kr. Fradraget er dog maksimeret til 14.500 kr. (2009).
 Efter ligningslovens § 12 er udgifter til løbende gaveydelser, som er ensidigt påtaget over for foreninger, stiftelser, institutioner mv. eller religiøse samfund, som er godkendt af skatteministeren, fradragsberettigede ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Der gælder visse begrænsninger i fradragsretten. Fradrag indrømmes kun for årlige ydelser, der ikke overstiger 15 % af yderens personlige indkomst


text:
med tillæg af positiv kapitalindkomst. For selskaber indrømmes fradrag kun for årlige ydelser, der ikke overstiger 15 % af selskabsindkomsten. Årlige ydelser, der ikke overstiger 15.000 kr., kan dog til enhver tid fradrages fuldt ud.
 Der findes to ledende Højesteretsdomme, som tager stilling til de skattemæssige konsekvenser af en godkendelse jf. Ligningslovens § 12, stk. 3. Afgørelserne er optrykt i TFS 1995, 454 HRD og TFS 1995, 455 HRD.
 I TfS 1995.455 havde tømrer og snedkerfirmaet Ejnar Kamstrup-Jørgensen ApS forpligtet sig til i 10 år at betale Indre Mission 5 % af selskabets skattepligtige indkomst. Indre Mission var godkendt efter ligningslovens § 12, stk. 3. Hovedanpartshaveren havde samtidig forpligtet sig til at bidrage til Indre Mission med maksimumsbidraget for personer. Landsretten fandt, at gavebrevet fra selskabet var oprettet for at komme over maksimumsgrænsen for personlige gaver, og at den løbende ydelse således i væsentlig grad tilgodeså hovedanpartshaverens personlige interesse. Højesteret var ikke enig i dette synspunkt. I præmisserne anfører Højesteret:
 "Efter ligningslovens § 12, stk. 2, tilkommer der udtrykkeligt også selskaber fradragsret for løbende ydelser i henhold til en forpligtelse, som er påtaget over for foreninger, stiftelser, institution er, religiøse samfund m.v., der er godkendt efter 12, stk. 3. At det er en hovedaktionærs eller hovedanpartshavers ideelle interesse for en af de omhandlede foreninger m.v., der har ført til, at et selskab har påtaget sig en løbende forpligtelse, kan ikke bevirke, at der med støtte i et almindeligt princip om maskeret udbytte gøres undtagelse fra fradragsretten (vores fremhævelse). Der er ikke i forarbejderne til lovændringen i 1986 tilstrækkelige holdepunkter for et andet resultat."
 Højesteret fandt således, at Ejnar Kamstrup-Jørgensen ApS havde fradragsret for den løbende ydelse til Indre Mission, og at der ikke var grundlag for en maskeret udlodningsbeskatning af hovedanpartshaveren, selvom det måtte lægges til grund, at denne havde en ideel interesse i gaveydelsen. Til støtte herfor henviser Højesteret til, at Indre Mission var godkendt, jf. ligningslovens § 12, stk. 3.
 I TfS 2009.162 H findes en meget klar afgørelse vedrørende en forening, der var godkendt, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2. James Jackson ejede samtlige anparter i Green Venture ApS. Anpartsselskabet havde ydet en gave på 100.000 kr. til foreningen Shri Ram Chandra Mission. Foreningen havde et almennyttigt formål og var godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2.
 Under sagen kom det frem, at James Jackson havde skrevet en bog der omhandler hans personlige søgen efter spiritualitetsoplevelser. Som led i bogens tilblivelse havde han besøgt Shri Ram Chandra Mission og andre bevægelser. Han var ikke selv medlem af foreningen, men det var hans opfattelse, at foreningen udførte et godt arbejde. Hans hustru var meget aktiv i foreningen. Hun var udnævnt som "præceptor". I Danmark havde foreningen ca. 500 medlemmer. Heraf var ca. 30 medlemmer udnævnt til “præceptor". Østre Landsret fandt, at selskabet var berettiget til et fradrag på 5.500 kr. (dagældende beløbsgrænse), jf. ligningslovens § 8 A, stk. 1. Det resterende gavebeløb på 94.500 kr. blev kvalificeret som maskeret udbytte for James Jackson. Efter landsretten opfattelse var udbetalingen


text:
til foreningen sket for at tilgodese eneanpartshaverens personlige interesser. Højesteret var ikke enig heri, I præmisserne anfører Højesteret:
 "Green Venture ApS uddelte i indkomståret 2000 en gave på 100.000 kr. til Shri Ram Chandra Mission. Denne forening er godkendt efter ligningslovens § 8 A, stk. 2, til at modtage fradragsberettigede gaver, og skattemyndighederne har dermed anerkendt, at foreningens midler anvendes i almennyttigt øjemed til fordel for en større kreds af personer. Gaver, som gives til en sådan almennyttig forening, må som udgangspunkt forventes at blive ydet ud fra en ideel interesse i at fremme foreningens formål (vores fremhævelse).
 Det er ikke godtgjort, at den gave, som James Thomas Ross Jackson som eneanpartshaver lod sit selskab yde Shri Ram Chandra Mission, blev givet i strid med de selskabsretlige regler, eller at gaven blev ydet for direkte eller indirekte at tilgodese andre interesser end hans ideelle interesse i at fremme foreningens almennyttige formål (vores fremhævelse). Dette gælder, selv om hans hustru var medlem af foreningen og virkede som såkaldt “præceptor" til fremme af foreningens aktiviteter.
 Højesteret finder det på denne baggrund ikke godtgjort, at James Thomas Ross Jackson havde en sådan direkte eller indirekte økonomisk eller personlig interesse i at begunstige foreningen (vores fremhævelse), at gaven kan anses for ydet af ham personligt med den virkning, at der foreligger en maskeret udlodning, som er skattepligtig efter ligningslovens § 16 A. Højesteret tager derfor hans påstand til følge."
 Som det fremgår, fandt Højesteret, at der ikke var grundlag for en maskeret udlodningsbeskatning af hovedanpartshaveren. Præmisserne er interessante på flere punkter. Højesteret anfører indledningsvis, at foreningen var godkendt af skattemyndighederne som en almennyttig forening, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2. Der var derfor en formodning for, at gaven blev ydet ud fra hovedanpartshaverens ideelle interesse (ctr. personlig interesse) i at fremme foreningens formål. Terminologisk sondrer Højesteret mellem gaver, der ydes med henblik på at fremme en ideel interesse hos hovedaktionæren og gaver, der ydes med henblik på at fremme en personlig interesse hos hovedaktionæren. Det er alene i sidstnævnte tilfælde, at maskeret udlodningsbeskatning kan komme på tale.
 Som sagen er oplyst, var James Jacksons ægtefælle ledende medlem af foreningen. James Jackson havde opsøgt foreningen i forbindelse med tilblivelsen at bogen om sin personlige søgen efter spiritualitetsoplevelser, og det blev under sagen oplyst, at han delte foreningens synspunkter. Højesteret fandt desuagtet, at han alene havde en ideel interesse i gaveydelsen. Efter vores opfattelse var det for Højesteret udslagsgivende, at foreningen var godkendt af skattemyndighederne efter ligningslovens § 8A, stk. 2. Havde foreningen således ikke været godkendt, ville Højesteret formentlig have truffet en anden afgørelse.
 Med henvisning til TfS 1995.454 H, TfS 1995.455 H og TfS 2009.162 H vil det ved vurderingen af, hvorvidt en hovedaktionær skal beskattes af maskeret udbytte, være udslagsgivende, hvorvidt gavemodtager er godkendt af skattemyndighederne, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3. En godkendelse vil efter vores opfattelse have den virkning, at en gave ikke kan anses for ydet med henblik på at fremme en personlig interesse hos


text:
hovedaktionæren - men derimod alene med henblik på at fremme en ideel interesse, hvorfor en maskeret udlodningsbeskatning ikke kan komme på tale.
 3. Gaver til en fond mv. der har et almennyttigt eller almenvelgørende formål, men som ikke er godkendt, jf. ligningslovens § 8A eller § 12, stk. 3
 Som det fremgår, er Fonden hverken godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3. Det er en grundlæggende betingelse for en godkendelse, at fonden mv. har et almennyttigt eller almenvelgørende formål.
 Et formål anses for almennyttigt, når det ud fra en i befolkningen almindeligt fremherskende opfattelse kan anses for nyttigt, og når det kommer en vis videre kreds til gode. Blandt almennyttige formål kan nævnes sociale, kunstneriske og andre kulturelle formål, miljømæssige, videnskabelige - herunder forskningsmæssige og sygdomsbekæmpende - humanitære, undervisningsmæssige, religiøse eller nationale formål, jf. nærmere Ligningsvejledningen 2009, afsnit A.F.5.2.
 Et formål betragtes som almenvelgørende, når der ydes støtte til en videre kreds af personer, som er i økonomisk trang eller har vanskelige økonomiske kår, jf. nærmere Ligningsvejledningen 2009, afsnit A.F.4.4.3.
 Med henvisning til formålsbestemmelsen for Fonden har fonden et både almennyttigt og et almenvelgørende formål.
 Efter § 1 i bekendtgørelse nr. 837 af 6. august 2008 forudsætter en godkendelse efter § 8A, stk. 2 og § 12B, stk. 3, bl.a., at følgende grundlæggende betingelser er opfyldt:
 Midlerne anvendes til fordel for en kreds at personer, der ikke geografisk eller på anden måde er begrænset til et befolkningsunderlag på under 40.000.
 I relation til Fonden er kravene til befolkningsunderlag samt egenkapital, jf. nr. 1 og 3 opfyldt. Af punkt 4.1 i fondsvedtægterne forudsættes det imidlertid, at den fulde grundkapital skal indskydes af Person A og Person B. Kravene til antallet af gavegivere, jf. nr. 2 er således ikke opfyldt, hvorfor fonden ikke kan godkendes.
 Selvom en fond ikke er godkendt af skattemyndighederne, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2 og § 12, stk. 3 er det ikke udelukket, at et selskab kan yde gaver til fonden, uden at en maskeret udlodningsbeskatning kommer på tale. Et eksempel herpå findes i TfS 2000.874 V.
 I TfS 2000.874 V var Karsten Skjødt-Jakobsen eneanpartshaver i Handelshuset af 1977 ApS, der drev virksomhed med engrossalg af importeret tøj. I forbindelse med frasalg af driftsaktiviteten blev selskabet bl.a. vederlagt med et gældsbrev på kr. 910.644. Den 21. december 1992 stiftede Handelshuset af 1977 ApS en fond med navnet "Fonden af 1977".
 Anpartsselskabet overdrog gældsbrevet som en gave til fonden den 21. december 1992. Samme dag trådte selskabet i solvent likvidation. Skattemyndighederne havde anset den overdragne gave som maskeret udbytte for Karsten Skjødt-Jakobsen. Vestre Landsret var ikke enige i det synspunkt. I præmisserne anførte landsretten:
 "Det fremgår at § 2 i vedtægterne for den gyldigt stiftede fond, at dens formål er at yde støtte til udvikling af dansk design inden for tekstilindustrien, til kunst og kunsthåndværk i form af opkøb eller støtte med kontante beløb, til videreuddannelse i ind- og udland, herunder specielt til studierejser, til personer, som måtte have økonomisk behov for støtte,


text:
samt til kulturelle formål i Randers. Fonden må på denne baggrund anses for at være af almennyttig og almenvelgørende karakter (vores fremhævelse), og anpartsselskabets gave til fonden er derfor som sådan omfattet af § 83 i den dagældende anpartsselskabslov.
 Efter bevisførelsen er det ikke godtgjort, at sagsøgeren havde en sådan direkte eller indirekte økonomisk eller personlig interesse i ydelsen at gaven, at denne skatteretligt kan anses for ydet af ham personligt med den virkning, at der foreligger maskeret udlodning fra Handelshuset af 1977 ApS til sagsøgeren (vores tremhævelse). Landsretten bemærker herved, at det ved denne afgørelse ikke er tillagt betydning, at selskabet trådte i solvent likvidation samme dag, som gaven blev givet, at gaven udgjorde langt den overvejende del at selskabets aktiver, og at sagsøgeren var eneanpartshaver i selskabet."
 Med henvisning til fondens formålsbestemmelse fastslog Vester Landsret således, at fonden måtte anses for at have et almennyttigt og almenvelgørende formål. Desuden fandt landsretten det ikke for godtgjort, at skatteyderen havde en sådan personlig interesse i gaveydelsen, at der forelå maskeret udbytte.
 Indledningsvis henledes opmærksomheden på, at landsretten ikke tillagde det vægt, at Fonden af 1977 var stiftet af gavegiver. I den konkrete sag er det således uden betydning, at Fonden er stiftet af Person A og Person B, og at fonden derfor har et formål som stifterne finder støtteværdigt.
 Efter vores opfattelse var fondens formålsbestemmelse udslagsgivende for landsrettens afgørelse. Som det fremgår, havde fonden et bredt defineret formål omfattende støtte til dansk design inden for tekstilindustrien, kunst og kunsthåndværk, uddannelse og studierejser samt kulturen i Randers. Med en så bred formålsbestemmelse kan en hovedaktionær alene anses for at have en "ideel interesse" i at støtte fonden. For landsretten blev dette udslagsgivende, hvorfor der ikke var grundlag for at beskatte Karsten Skjødt-Jakobsen af maskeret udbytte.
 Jo mere snævert formålet for en fond er defineret, jo mere taler i retning af, at en hovedaktionær kan have en "personlig interesse" i at støtte fonden. Til belysning heraf henledes opmærksomheden på de afgørelser, der er redegjort for ovenfor, herunder særligt TfS 1999.728 H, hvor eneanpartshaveren var bestyrelsesmedlem i SIF Support A/S, og han samtidig ejede en mindre aktiepost i selskabet. Det er således helt utvivlsomt, at han have en personlig interesse i gaveoverdragelsen.
 I TfS 2009.162 H havde hovedanpartshaveren besøgt Shri Ram Chandra Missionen i forbindelse med tilblivelsen af en bog om sin personlige søgen efter spiritualitetsoplevelser. Han ægtefælle var ledende medlem af foreningen. Selvom han ikke selv var medlem, gav han udtryk for at han støttede foreningens synspunkter. Efter vores opfattelse havde hovedanpartshaveren en “personlig interesse" i at støtte foreningen. For Højesteret var det imidlertid udslagsgivende, at foreningen var godkendt, jf. ligningslovens § 8A, stk. 2, hvorfor der ikke var grundlag for en maskeret udlodningsbeskatning. Det var således selve godkendelsen, der bevirkede, at gaven alene blev anset for ydet i hovedanpartshaverens "ideelle interesse" i foreningen.
 Det springende punkt ved SKATs besvarelse af spørgsmålet er, hvorvidt Person A kan anses for at have en "personlig interesse" eller alene en "ideel interesse" i at lade


text:
Selskab C A/S og Selskab D yde gaver til Fonden .
 Vi skal henlede SKATs opmærksomheden på fondens formålsbestemmelse.
 Fonden har til formål at støtte:
 Visse socialt dårligt stillede, herunder med hjælp til en videregående uddannelse
 Lunge- og hjertepatienter samt diabetesramte Sygdomsforskning
 Forskning i dyrevelfærd, samt bekæmpelse af mishandling og vanrøgt af dyr
 Personer der udfører heltegerninger
 Fonden har et både almennyttigt og et almenvelgørende formål. Som det fremgår, er Fondens formålsbestemmelse meget bredt defineret. Dette er efter vores opfattelse udslagsgivende. Selvom fonden ikke er godkendt efter ligningslovens § 8A, stk. 2 eller § 12, stk. 3, skal vi med henvisning til ovenstående retspraksis - herunder særligt TfS 2000.874 V - gøre gældende, at en gave fra de af Person A 100 % ejede selskaber ikke kan anses for ydet under hensyn til Person As "personlige interesser" i fonden. Derimod har Person A utvivlsomt en "ideel interesse" i lade selskaberne yde gaverne, men efter retspraksis er der ikke grundlag for at udbyttebeskatte hovedaktionæren som følge af en sådan ideel interesse.
 Vi skal til støtte herfor gøre gældende, at årsagen, til at fonden ikke kan godkendes, alene skyldes den måde, hvorpå fonden er struktureret. Af vedtægternes punkt 4.1. er det forudsat, at de eneste gavegivere er Person A og Person B, hvorfor betingelsen om mindst 100 gavegivere i § 1, nr. 2 i bekendtgørelse nr. 837 af 6. august 2008 ikke er opfyldt.
 Vi skal derfor gøre gældende, at SKAT bør besvare det stillede spørgsmål med et "NEJ".
 Hvis en hovedaktionær foranlediger, at selskabet foretager udbetalinger til formål, som udelukkende eller i det væsentlige tilgodeser hans personlige interesser, beskattes aktionæren af udbetalingerne i henhold til ligningslovens § 16 A.
 Efter praksis, jf. bl.a. TfS 2007.432 (SKM2007.176.SR), skal det i relation til de skattemæssige konsekvenser for selskabets aktionærer vurderes om, den modtagne fonds formål er af almenvelgørende eller på anden måde almennyttig karakter, samt om hovedaktionæren har en direkte eller indirekte økonomisk eller personlig interesse i ydelsen af gaven.
 Udfra det i vedtægterne beskrevne formål er det SKATs vurdering, at fondens formål hovedsagelig er af almennyttig/almenvelgørende karakter.
 Af vedtægterne fremgår det videre, at der ikke er tillagt stifterne, bestyrelsen eller selskabets hovedaktionærer samt disses efterkommere særlige rettigheder eller fordele. Det fremgår således af vedtægternes pkt. 7.3, at legater ikke kan uddeles til støtte til stifterne selv eller til personer, som i øvrigt måtte yde bidrag til fondens formue, og ej heller kan der ydes støtte til sådanne bidragsyderes samlevende eller efterlevende ægtefæller og livsarvinger. Støtte kan heller ikke gives til nuværende eller tidligere bestyrelsesmedlemmer, disses samlevende eller efterlevende partnere, ægtefæller og livsarvinger.
 Det fremgår, at Fonden ledes af en bestyrelse på 3-7 medlemmer, samt at fondens første bestyrelse bl.a. består af Person B og Person A. Stifterne eller disses nærstående kan imidlertid ikke udgøre fondsbestyrelsens flertal uden fondsmyndighedens samtykke, jf. vedtægternes pkt. 10.6.
 Der er således ikke tillagt fondens stiftere eller selskaberne, Selskab C A/S og Selskab D, eller disses hovedaktionær særlige rettigheder.
 Udfra det af spørgers repræsentant oplyste samt på baggrund


text:
Advokaten 6 - Efter Ungdomshuset -en foreløbig status
 Højesterets afgørelse i seks sager i kølvandet på rydningen af Ungdomshuset er en sejr for retssikkerheden. Højesteret har slået fast, at domstolene som led i kontrollen med varetægtsfængslinger skal se på sagerne konkret og individuelt, når de vurderer mistankegrundlaget og faren for gentagelse.
 Af Hanne Rahbæk, advokat og medlem af Advokatrådet
 Rydningen af Ungdomshuset på Jagtvej den 1. marts 2007 satte retssystemet under et usædvanligt pres. Fra den 1. til den 11. marts 2007 blev der anholdt knapt 800 personer. I perioden fra den 1. til den 4. marts 2007 blev der i dommervagten i København fremstillet 225 personer med tilknytning til urolighederne i grundlovsforhør. Af de fremstillede blev ca. 200 varetægtsfængslet enten af byretten eller af Østre Landsret.
 Sagerne bestod dels af en række enkeltsager, som – bortset fra deres antal – ikke afveg væsentligt fra det, som kendes ved vanlige fremstillinger i grundlovsforhør. Som noget usædvanligt blev retten tillige præsenteret for masseanholdelser, hvor en række personer var blevet anholdt samlet. I disse sager blev de anholdte typisk fremstillet for dommeren fire ad gangen. Anholdelsesgrundlaget bestod i forhold til hele gruppen af det samme rapportmateriale. Der var typisk ikke i rapportmaterialet gjort individualiserede iagttagelser vedrørende den enkelte anholdte.
 Når dommeren havde konstateret et mistankegrundlag, blev langt de fleste fængslinger begrundet med faren for gentagelse. Denne begrundelse blev anført enslydende, uanset om den anholdte var en 35-årig bibliotekar med fast arbejde eller en 15-årig kernebruger af Ungdomshuset.
 Der var blandt mange af de deltagende forsvarere en frustration over, at der skete fængsling på baggrund af de summariske politirapporter, ligesom også gentagelsesfaren i flere tilfælde syntes til at overskue. Procesbevillingsnævnet blev derfor flittigt ansøgt om tilladelse til at indbringe grundlaget for iværksættelse af varetægtsfængsling for Højesteret som tredjeinstans. Der blev meddelt tilladelse i seks af disse sager.
 De seks sager
 Højesteret behandlede de seks sager sammen og afsagde den 13. juni 2007 en kendelse, der udtalte sig principielt om mistankegrundlaget ved masseanholdelser, om gentagelsesfare og om begrundelser. Jeg vil gennemgå disse punkter nedenfor, men her følger dog først en kort præsentation af de enkelte sager.
 Tre af de sigtede blev anholdt på Nørrebrogade den 1. marts 2007. To unge havde deltaget forrest i en demonstration. Den tredje var en italiensk forskningsingeniør, som af nysgerrighed var taget til Nørrebrogade, hvor han ifølge sin forklaring havde iagttaget begivenhederne fra fortovet. Efter opløsning af demonstrationen gik den i stå overfor politiets opstilling. Der blev kastet sten mod politiet fra den forreste del af demonstrationen. Politiet trak sig herefter lidt tilbage for at gennemføre en knibtangsmanøvre med anholdelse af ca. 45 personer til følge.
 De to unge blev varetægtsfængslet både i Københavns Byret og Østre Landsret. Disse afgørelser blev stadfæstet af Højesteret. Sagen vil blive omtalt nærmere i forbindelse med spørgsmålet om gentagelsesfare.
 Den italienske forsker blev løsladt af byretten, men fængslet af Østre Landsret. Højesteret fandt, at der ikke burde være truffet beslutning om varetægtsfængsling af italieneren. Højesteret udtalte sig i sagen om mistankegrundlaget ved generelt


text:
udformede politirapporter samt om begrundelse af afgørelser.
 To af de resterende sager vedrørte en masseanholdelse den 3. marts 2007, hvor 30 – 50 personer var forsamlet omkring en antændt barrikade i Prinsesse Charlottes Gade ved Fyensgade. Der blev ligeledes kastet med sten mod politiet. Politiet ville omringe de pågældende, som undløb i alle retninger. Politipersonale eftersatte de flygtende og ni personer blev anholdt i Fyensgade. Tre personer blev anholdt i porte/gårde ud til Fyensgade. Sagerne for Højesteret omhandlede en mand anholdt i Fyensgade og en kvinde anholdt i en port ud til Fyensgade.
 Manden forklarede ved fremstillingen i dommervagten, at han sammen med en kammerat fra Nørrebro var på bar. De var ude for at købe cigaretter og havde spist en shawarma, inden de på cykel var på vej tilbage til baren. De blev anholdt i Fyensgade, hvor de havde stillet cyklerne for at se på et bål. For landsretten var der skaffet dokumentation for, at manden ca. en halv time før anholdelsen havde anvendt sit dankort i en shawarmabar på Nørrebrogade.
 Kvinden forklarede, at hun gik på Nørrebrogade, da der pludselig kom meget politi. Hun gemte sig i mere end 20 minutter i den port, hvor hun blev anholdt.
 Både kvinden og manden blev varetægtsfængslet i by- og landsret. Afgørelsen blev med dissens i Højesteret omgjort for mandens vedkommende. Denne sag vil blive omtalt nærmere i forbindelse med mistankegrundlag og gentagelsesfare.
 Den sidste sag omhandlede en faglært håndværker, som efter en middag var på vej videre i byen i beruset tilstand. På Nørrebrogade kastede han en afmærkningspæl mod et i forvejen anlagt bål. Han blev anholdt umiddelbart efter. Han erkendte at have kastet pælen.
 I byretten blev den pågældende løsladt. Han blev tre dage efter fængslet, da Østre Landsret havde omgjort byrettens afgørelse. Sagen omhandlede for Højesteret alene spørgsmålet om gentagelsesfare.
 Mistankegrundlag og masseanholdelser
 I sagerne med masseanholdelser – altså i fem af de seks sager – tog Højesteret nøje stilling til de oplysninger, som blev tilvejebragt til brug for grundlovsfremstillingen. Dette gav i tre af sagerne anledning til særlige bemærkninger.
 Ved fremstillingen af den italienske forsker blev dokumenteret en politirapport, hvorefter anholdelsen vedrørte ”ca. 45-50 personer, der alle havde deltaget aktivt i at kaste sten mod politiet.” Højesteret konstaterede imidlertid, at det af en videooptagelse fremgik, at der på fortovet passerede fodgængere forbi politiets køretøjer, og at der under politiets tilbagetrækning stod en række personer passivt op mod muren ind mod kirkegården.
 Højesteret afvejede den summariske politirapport mod italienerens detaljerede forklaring, som blev understøttet af kendte oplysninger om de faktiske forhold på stedet. Højesteret tiltrådte på den baggrund, at der ikke forelå en begrundet mistanke i forhold til den pågældende.
 I forhold til de to sigtede, som blev anholdt i Fyensgade blev dokumenteret tre politirapporter, som gengav forskellige lederes beskrivelse af masseanholdelserne. Rapporterne var relativt summariske, idet der blev beskrevet en større gruppe uromagere på ca. 50 mennesker (i en anden rapport 20 – 30 personer) omkring det område, hvor den brændende barrikade befandt sig. Beskrivelserne af anholdelserne


text:
efterlod ikke nogen tvivl om, at de 12 anholdte udgjorde en del af den oprindelige gruppe af uromagere. En del af de dokumenterede afhøringer var foretaget telefonisk, ligesom en del af dem hverken var gennemlæst eller underskrevet.
 I anden halvdel af marts måned blev der foretaget genafhøring af de pågældende ledere, ligesom der blev foretaget afhøring af yderlige polititjenestemænd, som havde deltaget i anholdelsen. Det fremgik på dette tidspunkt, at ingen af de afhørte nu med sikkerhed kunne sig, at de 12 anholdte havde deltaget i urolighederne.
 Højesteret udtalte samlet om mistankegrundlaget, at de oprindeligt udformede politirapporter ville udgøre et fornødent mistankegrundlag for de personer, som indgik i den gruppe, der havde bemandet den brændende barrikade i Prinsesse Charlottesgade.
 Højesteret fastslog herefter, at det ved domstolenes kontrol i en sag, hvor sondringen mellem deltager og tilskuere er af afgørende betydning, må haves for øje, om en tilskuer fejlagtigt er anset som eller forvekslet med en deltager. I forhold til den unge mand fandt et flertal på fire af Højesterets dommere, at der var en sådan mulighed for, at hans forklaring var rigtig, at en nærmere belysning af politiets observationer måtte anses for påkrævet for afgørelse af spørgsmålet om varetægtsfængsling. Dette flertal fandt herefter ikke, at der havde været grundlag for at varetægtsfængsle.
 Relativt usædvanligt benytter Højesterets flertal lejligheden til at understrege betydningen af kontrol fra domstolenes side, da de senere politirapporter viste, at de pågældende betjente ikke kunne sige, at det var netop de anholdte, som deltog i de pågældende ulovligheder.
 Da betjentene blev genafhørt i marts var de fleste arrestanter løsladt af politiet. Oplysningerne om, at de ikke kunne udpeges som uromagere, blev derfor ikke til glæde for de arrestanter, som kom til at tilbringe godt en uge som varetægtsarrestanter.
 Højesterets kendelse foreskriver, at domstolene som led i kontrollen med varetægtsfængslinger skal forholde sig konkret og individuelt til det forelagte rapportmateriale, og foretage en nøje prøvelse af dette ved vurderingen af mistankegrundlaget. Kendelsen har på dette punkt betydning generelt for domstolenes kontrol med fængslinger, navnlig når det anvendte rapportmateriale ikke indeholder en individuel beskrivelse af de foretagne observationer.
 Det bør nævnes, at Københavns Politi allerede har noteret sig dette, og har lovet at politirapporter vedrørende voldelige begivenheder fremover skal være mere præcise.
 Vurdering af gentagelsesfare
 Både Københavns Byret og Østre Landsret anvendte i et meget stort antal sager følgende begrundelse for, at betingelsen om gentagelsesfare var opfyldt.
 ”Under hensyn til den nuværende anspændte situation efter rydningen af Ungdomshuset og forventede demonstrationer, findes der bestemte grunde til at frygte, at anholdte på fri fod vil begå ny ligeartet kriminalitet”.
 By- og landsret statuerede således gentagelsesfare ud fra en vurdering af, at der var forventede demonstrationer, men uden at inddrage individuelle forhold, som kunne henføres til den enkelte, f.eks. ved henvisning til forstraffe, verserende sigtelser eller måske en nærmere tilknytning til Ungdomshuset. Vurderingen var begrundet i ydre omstændigheder og ikke den enkeltes forhold.
 Bestemmelsen er tidligere tolket i stil med dette i forbindelse med aktivist-uroligheder i København. Advokat Elsebeth Rasmussen har


text:
levende beskrevet varetægtsfængslingerne i 1980 i forbindelse med nedlæggelse af byggelegepladsen ”Byggeren” samt fængslingerne efter uroligheder i forbindelse med EU-afstemningen i 1993, hvor der på Skt. Hans Torv på Nørrebro blev afgivet skud mod demonstranterne (U1980B.220 og Medd. 97/1993).
 Højesteret fastslog, at det ikke er udelukket at statuere gentagelsesfare, selv om den pågældende ikke tidligere er straffet. Højesteret konstaterede, at bestemmelsen giver hjemmel til varetægtsfængsling, hvis mistankegrundlaget er i orden, hvis urolighederne ikke kan anses for ophørt og hvis ”den sigtedes forhold gør det nærliggende at antage, at den pågældende fortsat vil deltage i urolighederne.”
 Højesteret fandt, at de to unge fra demonstrationen på Nørrebrogade havde deltaget på grund af sympati for Ungdomshuset. Da de øvrige opregnede betingelser var opfyldt, fandt Højesteret, at der var bestemte grunde til at frygte, at de pågældende på fri fod ville begå ny ligeartet kriminalitet.
 Højesteret mente derimod ikke betingelsen var opfyldt for den faglærte håndværker, idet der ikke var fremkommet oplysninger, som forbandt ham til Ungdomshuset. Hans handlinger indskrænkede sig til en tilfældig, enkeltstående handling begået under omstændigheder, som han afgav forklaring om.
 Om den unge mand fra Fyensgade udtalte en af de tre dommere, som havde fundet mistankegrundlaget opfyldt, at der ikke efter oplysningerne om den pågældendes færden forud for urolighederne, samt i oplysningerne om hans person i øvrigt var bestemte grunde til at frygte, at han på fri fod ville begå ny kriminalitet.
 Denne dissens understreger, at Højesterets dommere også i forhold til spørgsmålet om gentagelsesfare har foretaget en konkret og individuel vurdering af den enkeltes deltagelse i det samlede forløb og forhold i øvrigt.
 Højesterets afgørelse er på dette punkt et brud med den hidtidige praksis, hvor aktivistprægede uroligheder i flere tilfælde har ført til såkaldt ”afkølingsarrest”, indtil der atter var ro i byen, uden at tage hensyn til de pågældendes personlige forhold. Det kan næppe antages, at Højesterets afgørelse vil ændre på praksis for varetægtsfængsling i andre situationer, f.eks. uroligheder efter fodboldkampe og lignende. Der er her typisk tale om enkeltstående begivenheder, hvor anledningen til urolighederne forsvinder efter det pågældende arrangement.
 Krav om begrundelse
 I forhold til den italienske forskningsingeniør bemærkede Højesteret, at landsrettens konklusion om gentagelsesfare burde have indeholdt en begrundelse som foreskrevet i retsplejeloven. Højesteret har tidligere fastslået, at en manglende overholdelse af begrundelseskravet ikke betyder, at den pågældende afgørelse er ugyldig.
 En udførlig begrundelse for den trufne afgørelse anses imidlertid traditionelt som en retssikkerhedsgaranti, idet kravet om begrundelse er med til at sikre rigtigheden af den trufne afgørelse. Et skærpet begrundelseskrav er blandt andet anvendt i de seneste bestræbelser på at begrænse brugen af varetægtsfængsling i isolation. Kravet om begrundelse er da også fastslået i den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Manglende begrundelse kan medføre krav om kompensation.
 Generelt har Højesterets afgørelse bidraget til klarhed over betingelserne for varetægtsfængsling, herunder domstolenes kontrol med varetægtsgrundlaget, ligesom afgørelsen på sigt kan være med til at sikre udarbejdelsen af gode politirapporter. Jeg kan derfor kun tilslutte mig den kollega, som udtalte, at Højesterets kendelse er en sejr for retssikkerheden.
 Retsplejelovens § 762,


text:
stk. 1, nr. 2
 ”§ 762. En sigtet kan varetægtsfængsles, når der er begrundet mistanke om, at han har begået en lovovertrædelse, som er undergivet offentlig påtale, såfremt lovovertrædelsen efter loven kan medføre fængsel i 1 år og 6 måneder eller derover, og
 1) ......
 2) der efter det om sigtedes forhold oplyste er bestemte grunde til at frygte, at han på fri fod vil begå ny lovovertrædelse af den forannævnte beskaffenhed, eller
 3).....”
 Retsplejelovens § 764, stk. 4
 ”Stk. 4. ....
 Varetægtsfængsles sigtede, anføres i kendelsen de konkrete omstændigheder i sagen, hvorpå det støttes at betingelserne for varetægtsfængsling er opfyldt. ......”
 Højesterets dom af 2. februar 1996 – UfR 1996.639)
 Højesteret fastslog i ovennævnte afgørelse, at det var et krav for domfældelse efter straffelovens § 134 a, ” at anklagemyndigheden godtgør, at den enkelte tiltalte har tilsluttet sig gruppen af uromagere og fredsforstyrrere, således at vedkommende med sikkerhed kan udskilles fra tilskuere, forbipasserende, beboere og andre, der blot har været til stede og overværet hele eller dele af begivenhedsforløbet.”
 Højesteret om gentagelsesrisiko
 Bestemmelsen i retsplejelovens § 762, stk. 1, nr, 2, om gentagelsesfare må efter sin ordlyd, formål og forarbejder forstås således, at varetægtsfængsling efter denne bestemmelse ikke er udelukket, selvom den sigtede ikke er tidligere straffet. Når der er begrundet mistanke om overtrædelse af straffelovens § 134 a ved deltagelse i uroligheder og optøjer, som udspringer af, at en gruppe af bestemte personer har et fælles aktionsformål, som der er villige til at fremme gennem ulovlige midler, er der således i nr. 2 hjemmel til varetægtsfængsling af personer, som er en del af gruppen, eller som ved deres deltagelse i ulovlighederne må anses at have solidariseret som med den, hvis urolighederne ikke kan anses for ophørt, og den sigtedes forhold gør det nærliggende at antage, at den pågældende fortsat vil deltage i urolighederne.”