text:
opdrager deres børn om ret og vrang?
 Findes der en kur mod sygdommen? Ja. Men det kræver, at retsvæsenet lukker den sunde dømmekraft ind. I tilfældet med LH burde de naturligvis først have koncentreret sig om at indfange gerningsmanden. Det er trods alt det, de er sat i verden for. Når dette så var fuldbragt, kunne de eventuelt vende sig mod LH og det forkætrede navneforbud. LH løber jo ingen vegne.
 I tilfældet med RLA burde retsvæsenet også have koncentreret sig om at fange forbryderen i stedet for at bruge kræfterne på at straffe hende - og i øvrigt udmåle en straf, der skaber sammenhæng mellem de to handlinger.
 Justits betyder retshåndhævelse. Men det er ikke ligegyldigt, hvilken ret der håndhæves, og i hvilken rækkefølge det sker.
 2018-01-17 Justitsministerens forslag til hurtigere arbejdsgang
 Indvendinger og modforslag:
 Justitsministeriets FAKTA: Otte initiativer skal komme lange straffesager til livs
 København. I 2016 tog det i gennemsnit næsten et år - 300 dage - fra en sag blev anmeldt hos politiet, til en dømt gerningsmand begyndte at afsone sin straf.
 Her er justitsministerens otte (6 gengivet) initiativer:
 Dette er en grov indskrænkning af borgerens rettigheder. Staten som oftest bruger kammeradvokaten har ingen hæmninger med at trække sagerne ud. Der bør være en balance således at der gives samme ret til tid i behandlingen for begge parter. F.eks. har Kammeradvokaten brugt 2 år på at forberede sig skal borgeren også have ret til at forberede sig i 2 år. se mere på linket
 Dette må vel være betinget af forsvarerens helbreds tilstand ikke bare sådan lige.
 I mine sager har retten intet gjort for at fremme sagen. Tvært imod har retten udne protest ladet kammeradvokaten overtræde retsplejeloven på det groveste uden indsigelser.
 I mine erfaringer skulle dommeren netop have brugt retsplejelovens bestemmelse om udeblivelse og erkære sagen for vundet fordi kammeradvokaten forsømte sine opgaver og over trådte retsplejeloven. Her var der tale om at udsætte berammet retsmøde efter at mødet skulel være begyndt.
 Hvad med civilsager? De skal så bare syltes yderligere. Mine erfaringer viste 760 dage for et et start møde hvor kammeradvokaten provokerede voldsomt og formåede dommeren til at hindre slevmøderetten og til det afsluuttende møde.
 2018-06-18 Lov kræver it-system
 Dette er skammeligt. Mængden af love er tredoblet siden 1989. Afgørelsrne fra domstolene er svære at forstå og ofte uklare.
 Borgerne må vente lang tid på at Schulz får lavet en læselig udgivelse af kendeelser og love.
 Dette er skammeligt og ringe for retssikkerheden.
 2018 Højesteret kommentar af Højesteretsdommer Jens Peter Christensen.
 citat uddrag:
 "Det vanskelige spørgsmål for Højesteret var, hvor meget der skal til, for at en læge har gjort sig skyldig i overtrædelse af autorisationslovens § 75. Lovens ord om »grovere forsømmelse« eller »skødesløshed« giver jo ikke i sig selv noget klart svar.
 Lidt vejledning kunne de syv dommere dog finde i bestemmelsens forhistorie. Bestemmelsen svarer nemlig til den tidligere lægelovs § 18, der kom til verden i 1934. I den betænkning fra 1931, der dannede grundlag for lægeloven, hed det


text:
med den tids kærnefulde sprog bl.a., »at Patienten skal ikke finde sig i, at en Læge tilføjer ham Skade, fordi han af Ukyndighed, Skødesløshed eller Letsindighed gaar udenfor de Grænser, som kan staa for en faglig og menneskelig Kritik«."
 Som højesteretsdommeren her klart siger det, er der i flere love ingen hjælp at hente. Vort retssystem er derfor overladt il dem, der har tid og råd til at føre sag. Samtidig vil afgørelsen helt afhænge af vore højestetsdommeres moralske opfattelse - subjektiv..
 2017- Dommerne bør invitere sagkyndige ind i skattesager
 I stedet afviser dommerne dette trods det at flere dommere indrømmer, at skatteagerne er komplekse og vanskelige.
 Dommeren lader sig kyse af en højtråbende kammeradvokat - det hører ingen steder hjemme . se mere på link
 Kompleksiteten kommer af de mange love og de uhyggeligt mange ændringer ikke bare af satser, men af grundliggende principper. Mere 700 drejer det sig om med oer 100 ændringer årligt.
 Siden 2012 er antallet af sager faldet i 2012 kom der 445 afgørelser. i 2016 er der 229 sager. Faldet skyldes at det er dyrt at føre sagerne, ( kammeradvokaten har ubegrænsede ressourder til rådighed), begrænsninger i godtgørelse for at føre sagerne, og at dommerne generelt giver Skat ret og der gives aldrig omkostningsgodtgørelse.
 Det kan skyldes at virksomhederne opgiver, fordi de ikke har oplevelsen af at dommerne forstår de virksomhedsspecifikke forhold, og at dommerne derfor træffer beslutning på et ufuldstændigt grundlag. En del sager går til voldgift, hvor man i modsætning til domstolene betjener sig af jurister med særlig kundskab.Retsåljerådet har givet udtryk for positiv holdning til benyttelse af særlige sagkyndige.
 Alligevel er der siden 2007 kun i 2 skattesager anvendt sagkyndige. Trods det at Skatteforvaltningsloven muliggør det.
 2018 Justitia har opjort resultatet efter 10 på domstolsreformen.
 1 I hvilket omfang byretterne har henvist skatte- og afgiftssager til landsretten.
 2. I hvilket omfang byretterne har været tiltrådt af 3 dommere fremfor af 1 dommer.
 3. Hvor ofte by- og landsretter har været tiltrådt af sagkyndige medlemmer af retten.
 4. Hvilke byretter der har organiseret sig på en måde, der tilgodeser en vis form for specialisering i skatte- og afgiftssager.
 Opgørelsen viser, at i gennemsnit er 10% af de på skatte- og afgiftsområdet afsagte domme afsagt af en landsret i første instans. Endvidere viser opgørelsen, at i gennemsnit har 11% af skatte- og afgiftssagerne i byretterne været tiltrådt af tre dommere fremfor en dommer. Dommerne ses at være tilbageholdende med at lade sagkyndige domme tiltræde retten, idet der alene ses medvirken af sagkyndige dommere i to sager vedrørende skatter og afgifter. Endeligt viser opgørelsen, at de færreste byretter har organiseret sig på en sådan måde, at en vis form for specialisering i skatte- og afgiftssager er tilgodeset.
 Der afsiges rundt regnet dom i ca. 300 skatte- og afgiftssager om året.45 Det vil sige, at der siden 2007 i runde tal er afsagt 3000 domme vedrørende skat. Af disse er det således alene i to domme46, at retterne har anset det for nødvendigt at anvende

type: other


text:
sagkyndige domme. Det tal forekommer at være meget lavt. Det skal ses i lyset af, at medlemmer af skatteankenævnene og Landsskatteretten ikke i modsætning til medlemmer af øvrige ankenævn er udpeget på baggrund af deres faglige eller sagkyndige kompetencer.47 Der synes derfor at være god grund til, at advokater i videre omfang end i dag anmoder retten om tiltrædelse af sagkyndige dommere, men også at Skatteministeriet bliver langt mere åben over for tiltrædelse af sagkyndige dommere. Link til materialet.
 2018- Amagerbanken fejlagtige oplysninger- Staten vinder altid
 Konkret drejer sagen sig om to notater, som Finanstilsynet og Finansiel Stabilitet lå inde med, og som ikke var delt med offentligheden, da aktionærerne få måneder inden Amagerbankens konkurs skød penge i banken.
 Investorerne har under retssagen anført, at banken ville have undladt at gennemføre en kapitalforhøjelse og i stedet ladet banken afvikle, hvis man havde kendt til indholdet i de to notater.
 »Denne afvikling ville være sket under Bankpakke I, hvorved bankens kreditorer ville have opnået fuld dækning. Banken blev i stedet den 4. februar 2011 erklæret konkurs og afviklet under Bankpakke III med en begrænset dækning for kreditorerne,« fremgår det af retssagen.
 Både Finansiel Stabilitet og Finanstilsynet har bestredet, at de havde pligt til at videregive de to notater. De to notater, som var udarbejdet af Finansiel Stabilitet, pegede på, at Amagerbanken måtte forventes at skulle foretage væsentligt større nedskrivninger, end banken selv havde fundet påkrævet.
 Indholdet af de to notater blev ikke videregivet til Amagerbanken, men til dels delt med Finanstilsynet. Begge parter har under retssagen gjort det gældende, at Amagerbankens bestyrelse faktisk var bekendt med Finansiel Stabilitets vurderinger.
 Landsretten gav Finansiel Stabilitet og Finanstilsynet medhold.
 2018 Satsen for vidnegodtgørelse ikke reguleret siden 1987.
 Meget typisk for retsvæsenet er ministeren hurtig til at regulere afgifterne, der giver indtægter heraf er tinglysning nogen de største for området.
 Statsadvokaten og Kammeradvokaten favoriseres også voldsomt.
 Men vidner - det er da bare noget man indkalder (borgeligt ombud kalder man det vist - og der er bødestraf for at udeblive) det skal ikke belønnes, ja man accepterer uden videre at folk taber tid og penge på at være vidne.
 Mogens Esmarch fra Moderniseringsstyrelsen fortæller om dette. Man kan blive honoreret med et så latteligt beløb som 20 kr i timen (mindste sats er 80 for at give møde).
 Satsen lyder på 40 kr per påbegyndt 2 timer. I samme periode siden 1987 er timelønnen i industrien steget 317%! Så godtgørelsen burde mindst være på 255 kroner. Der er en mulighed for at man kan få dækket tab af arbejdsfortjeneste - men så skal man slås med sytemet. Hvornår er det nu lige tilfældet, og hvordan skal jeg nu bruge tid på at bevise dette?
 Et eksempel fra ca 1998. Vidnet fik 80 kroner - det var en klaokmester vedr. noget med et hus.Modparten krævede syn og skøn og skønsmandne fik tilkendt kr 8.000 for meget mindre ned 4 timers indsats. Så der er nogen eksperter der malker systemet.
 Et andet eksempel: vedr. et dødsfald jeg


text:
modsatte mig obduktion (det var helt unødvendigt og som pårørende har man ret til at modsætte sig).
 Politiet /anklageren indkaldte til retsmøde og den udpegede advokat hævede mere end 2.551 kr for 10 minutters møde., hvorunder han helt glemte at spørge ind til politiets manglende undersøgelse af fejl og forsømmelser. Min lillebror var indleveret på Rigshospitalet - men ingen havde registreret, hvem og hvornår dette var sket? (Det skal mna ifølge loven - Det kunne have været forbryderen)
 Så eksperterne malker systemet - vi andre er bare stemmekvæg der aflønnes med 20 kroner i timen.
 2019 Ret og overgreb
 "Prøv at åbne en god jurabog for begyndere. På en af de første sider står der, at jo hårdere et indgreb det offentlige udsætter sine borgere for, jo klarere en hjemmel skal der være. Næst efter decideret straf, så er skat vel det hårdeste indgreb, du kan udsætte en borger for - det ligger også i den måde, Grundloven er bygget op, at der skal være en vis klarhed. Man kan spørge sig selv, om systemet i dag lever op til det," siger Peter Loft.
 se f.eks. de seneste overgreb på B-skatteydere. her er der direkte tale om fup og forkerte systemer, som anvendes til at franarre ekstra skatter, som allerede er betalt, blot fordi Skat nægter (elelr er pålagt) at bruge systemisk forkert regnskabsførelse. Frivillige indbetalinger bogføres ikke.
 2019- Lovkendskab:
 Ukendskab til loven
 Hvis jeg møder op i retten, og prøver at undskylde mig med ukendtskab til loven, så bliver jeg grinet ud.
 Men det gælder åbenbart ikke for dem, som laver lovene, når de laves:
 Socialdemokratiets beskæftigelsesordfører, Leif Lahn, var ikke opmærksom på profileringsværktøjet i lovgivningsprocessen...
 (og nej, jeg er ikke specielt ude efter ovennævnte parti eller person - det lader til at være et systemisk problem)
 2002 Jesper Berning
 Af Jesper Berning dr. jur.
 Om VM og dommere i retten Lige vilkårligt / usikkert
 Dommerne rammer også vilkårligt
 Jævnført med de aktuelle VM mesterskaber anfører Jesper Berning, at det er lige så almindeligt i retten. Forskellen på VM og retten er, at der ikke er et TV på til at afsløre fejlen.
 "Jeg erindrer fra mine unge dage frustrationen over, at Højesteret i en dom udtalte, hvad appellanten havde gjort gældende - og tilsidesatte det - uden at oplyse, at det var dokumenteret via en artikel i Næstved Tidende. Forholdet var nærmere det, at appellanten hævdede at have fudnet på et produktnavn, hvorom sagen drejede sig, hvilket modparten bestred.
 Artiklen i Næstved Tidende dokumenterede klart, at modparten løj, men det passede åbenbart ikke Højesteret, som derfor i sin dom valgte at udelade dette bevis.??
 VM og afgørelser
 Jeg kan garantere, at de tilfælde, hvor sagsfremstillingen i en af en dansk domstol afsagt afgørelse ikke har noget med virkeligheden at gøre fuldt ud modsvarer fodbolddommernes ignorering af de kendsgerninger, som vi alle kan iagttage på vort TV.


text:
Skat.dk: Driftsomkostninger - licens- og distributionsaftale - ekstraordinær opsigelse - interesseforbundne parter
 20 Oct 2015 12:56
 08 Oct 2015 08:33
 SKM2015.659.HR
 2. afdeling, 16/2015
 Termination, fee, rette, omkostningsbærer
 En produktionsvirksomhed havde opsagt en 10 år lang licens- og distributionsaftale indgået med et interesseforbundet distributionsselskab et år før aftalens oprindelige udløb. Distributionsforpligtelserne blev overdraget til et andet interesseforbundet selskab, der efter det oplyste overtog det opsagte selskabs underdistributører og dermed benyttede det samme distributionsnetværk. Det nye distributionsselskab påtog sig som "successor in interest" til sagsøgeren at betale et "termination fee" til det opsagte distributionsselskab. Beløbet blev betalt af sagsøgeren, der herefter ville foretage skattemæssige afskrivninger af beløbet.
 Sagsøgeren gjorde gældende, at det var en transfer pricing-sag og, at Skatteministeriet derfor alene kunne tilsidesætte de aftalte priser og vilkår i ophævelsesaftalen, hvis betingelserne for en korrektion i ligningslovens § 2 var opfyldte.
 Højesteret udtalte, at de almindelige skatteretlige principper i statsskattelovens §§ 4-6 også finder anvendelse ved interesseforbundne selskaber. Spørgsmålet var herefter om "termination fee'et" blev afholdt for at erhverve, sikre og vedligeholde sagsøgerens indkomst.
 Da der ikke for Højesteret var fremkommet oplysninger, der godtgjorde, at det nye distributionsnetværk var et andet, eller oplysninger til belysning af om distributionsydelsen og prisen var den samme før og efter ophævelsesaftalen, fandt Højesteret, at betalingen af "termination fee'et" ikke havde en sådan tilknytning til selskabets egen indkomsterhvervelse, at udgiften var en fradragsberettiget driftsomkostning, jf. statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a. Sagsøgeren havde derfor ikke fradragsret for afskrivninger på "termination fee'et".
 Højesteret stadfæstede herefter Østre Landsrets dom.
 Den juridiske vejledning 2015-2 C.C.2.2.1.2
 Den juridiske vejledning 2015-2 C.C.2.2.1.11
 Den juridiske vejledning 2015-2 C.D.2.1.1
 Den juridiske vejledning 2015-2 C.D.11.1
 Poul Søgaard, Jytte Scharling, Marianne Højgaard Pedersen, Vibeke Rønne og Kurt Rasmussen
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 16. afdeling den 16. januar 2015.
 Appellanten, H1 ApS, har gentaget sin påstand.
 H1 har navnlig anført, at Skatteministeriet skal anerkende de faktisk foretagne transaktioner og derefter eventuelt korrigere pris, vilkår mv. for disse transaktioner i medfør af ligningslovens § 2, hvis betingelserne herfor er opfyldt, hvilket de imidlertid ikke er.
 Skatteministeriet kan ikke ud fra et synspunkt om rette omkostningsbærer nægte fradragsret, idet SKAT har behandlet sagen som en transfer pricing-sag og dermed har indtaget det standpunkt, at en eventuel korrektion skal foretages efter transfer pricing-reglerne. SKAT har ikke anfægtet størrelsen af det betalte beløb, og der er heller ikke basis for at foretage korrektion.
 Skatteministeriet har navnlig anført, at det er en grundlæggende betingelse for fradragsret efter statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, at der er tale om udgifter, der er anvendt til at erhverve, sikre eller vedligeholde den skattepligtige indkomst. Der gives alene fradrag for udgifter afholdt til egen indkomsterhvervelse.
 Der er ingen støtte for H1s standpunkt om, at SKAT, når der er tale om en transfer pricing-sag, ikke kan se bort fra transaktionen, men skal foretage en korrektion af transaktionen, hvis den ikke er på armslængdevilkår. Ligningslovens § 2 er ikke en fradragshjemmel. Hjemlen til fradrag findes i statsskattelovens § 6, stk.


text:
1, litra a, og selskabet skal opfylde betingelserne i bestemmelsen for at opnå fradrag, hvilket ikke er tilfældet.
 Som anført af landsretten blev der den 30. september 2000 indgået en aftale om opsigelse af licensaftalen fra 1991 mellem H1 ApS og G1 AB. Aftalen blev indgået mellem G1 AB, G3 AB og G2 som "successor in interest" for H1 ApS. Ud over det, der er citeret i landsrettens dom, fremgår bl.a. følgende af aftalen:
 1.1 Pursuant to the License Agreement, G1 AB provided marketing and distribution services to H1 ApS and G2 Inc. in ...1, ...2, ...3, ...4, ...5, ...6, ...7 and ...8 (the "Marketing Territory"). G2 Inc. has opened its own distribution services network to market and distribute its products in the Marketing Territory. The parties acknowledge that G2 Inc. no longer requires the distributing and marketing services provided by G1 AB pursuant to the License Agreement. The parties hereby agree to terminate the License Agreement.
 1.2 The parties acknowledge that the License Agreement has terminated effective September 30, 2000.
 Sagen angår, om H1 ApS for indkomstårene 2000, 2002-2003 og 2005-2006 har fradragsret for afskrivninger på i alt 10.714.286 kr. på et "termination fee", som H1 har betalt til det svenske selskab, G1 AB, som H1 i 1991 indgik en 10-årig distributionsaftale med. I efteråret 2000 blev distributionsaftalen bragt til ophør, og der blev aftalt et "termination fee" på 15 mio. kr.
 H1 og G1 var selskaber i en større koncern sammen med bl.a. et nordamerikansk selskab, G2. Transaktioner mellem disse koncernforbundne selskaber var omfattet af ligningslovens § 2 om transfer pricing. De almindelige skatteretlige principper i statsskattelovens §§ 4-6 finder også anvendelse ved interesseforbundne selskaber. Spørgsmålet om, hvorvidt H1 har fradragsret for afskrivningerne, forudsætter derfor, at betingelserne i statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, er opfyldt.
 Det fremgår af statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, at der ved beregningen af den skattepligtige indkomst kan ske fradrag for driftsomkostninger, dvs. udgifter, som i årets løb er anvendt til at erhverve, sikre og vedligeholde indkomsten, herunder ordinære afskrivninger.
 Som beskrevet af landsretten har H1 betalt 15 mio. kr. til G1. Betalingen er sket i henhold til aftalen af 30. september 2000 mellem G2 og G1 om et førtidigt ophør af den distributionsaftale, som H1 og G1 havde indgået i 1991. G2 var gennem et holdingselskab blevet medejer af H1, og det fremgår af punkt 1.1 i aftalen af 30. september 2000, at ophøret skete, fordi G2 havde oprettet sit eget distributionsnet, og at G2 derfor ikke længere havde behov for de distributions- og marketingsydelser, som fulgte af aftalen fra 1991.
 Landsretten har lagt til grund, at distributionsaktiviteterne efter aftalen af 30. september 2000 blev foretaget af de samme underdistributører som hidtil, idet G1' underdistributører blev overtaget af den nye distributør G2. Der er ikke for Højesteret fremkommet oplysninger, der godtgør andet. Der er heller ikke for Højesteret fremkommet oplysninger til belysning af, om der var tale om den samme distributionsydelse og samme pris før og efter ophøret af


text:
aftalen.
 Under disse omstændigheder finder Højesteret, at H1 ikke har godtgjort, at betalingen for det førtidige ophør af distributionsaftalen har en sådan tilknytning til H1s egen indkomsterhvervelse, som må kræves, for at udgiften kan anses for en fradragsberettiget driftsomkostning for H1, jf. statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a. Højesteret tiltræder derfor, at H1 ikke har fradragsret for afskrivninger på "termination fee" for indkomstårene 2000, 2002-2003 og 2005-2006.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal H1 ApS betale 125.000 kr. til Skatteministeriet.


text:
Skat.dk: Selskabstømning - almindeligt erstatningsansvar - rådgivere - indbyrdes ansvarsfordeling - køberbanker
 11 Jun 2002 08:10
 SKM2002.302.HR
 I 245/2000, I 251/2000 og I 314/2000
 Selskabstømning, selvfinansiering, erstatning, ansvarsfordeling, rådgiveransvar, pengeinstitut
 Et overskudsselskab blev købt og videresolgt samme dag og i forbindelse hermed tømt. I begge handler blev købesummen tilvejebragt af selskabet egne midler. Sælgerne blev pålagt erstatningsansvar efter dansk ret almindelige erstatningregler og dømt til at erstatte de tabte selskabsskatter. Det kunne ikke fritage den oprindelige ejer for ansvar , at han havde handlet i tillid til rådgivning fra sin advokat og revisor, der ligesom klienten blev pålagt erstatninsansvar. Endvidere blev de banker, der havde medvirket på købersiden pålagt erstatningsansvar, idet de burde have indset, at selskabskøbene var selvfinansierede. Endelig blev personerne bag de 2 opkøberselskaber pålagt erstatningsansvar.
 Den indbyrdes ansvarsfordeling skete med udgangspunkt i de retningslinier, som blev fastlagt af Højesteret i Thrane-sagen (TfS 1999,897 HD), idet der som følge af den oprindelige sælgers erfaring med at drive erhvervsvirksomhed ikke var grundlag for at fravige dem til gunst for ham.
 Anpartsselskabsloven § 84, stk. 2 (dagældende).
 I 245/2000
 Aktieselskabet F1 Bank
 (advokat John Jakobsen)
 ApS H1 under konkurs
 (kammeradvokaten ved advokat Sune Fugleholm),
 F2 Bank A/S (tidligere Sparekassen F2 A/S)
 (advokat Jon Stokholm)
 I 251/2000
 I 314/2000
 Revisionskontoret R1 A/S
 I tidligere instans er afsagt dom af Vestre Landsrets 11. afdeling, den 12. maj 2000
 Marie-Louise Andreasen, Torben Melchior, Børge Dahl, Lene Pagter Kristensen og Niels Grubbe.
 Over for ApS H1, ...., under konkurs: Frifindelse .
 Over for A og F2 Bank A/S (tidligere Sparekassen F2 A/S): A og F2 Bank skal solidarisk friholde F1 Bank for ethvert beløb, som F1 Bank måtte blive dømt til at betale til konkursboet, herunder renter og sagsomkostninger med tillæg af procesrente fra bankens betalingstidspunkt.
 A og F1 Bank skal solidarisk til konkursboet betale 2.900.866 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 28. juni 1996.
 Over for konkursboet: Stadfæstelse.
 Over for F1 Bank og F2 Bank: Stadfæstelse, subsidiært at F1 Bank og F2 Bank solidarisk, mere subsidiært alternativt, skal friholde ham for ethvert beløb, herunder sagsomkostninger, ud over 673.208 kr. med procesrente, som han måtte blive pålagt at betale til konkursboet.
 Over for advokat B og Revisionskontoret R1 A/S: Advokat B og Revisionskontoret skal solidarisk friholde ham, helt eller delvis for ethvert beløb, herunder sagsomkostninger ud over 673.208 kr. med procesrente, som han måtte blive pålagt at betale til konkursboet.
 F2 Bank
 Over for A : Frifindelse, subsidiært frifindelse mod solidarisk med F1 Bank, mere subsidiært alene, at friholde A for, hvad denne betaler til konkursboet udover 1.787.037 kr, med procesrente og andel af sagsomkostninger.
 Over for F1 Bank: Frifindelse, subsidiært frifindelse mod at friholde F1 Bank for, hvad denne betaler til A ud over 556.914,50 kr. med procesrente og andel af sagsomkostninger.
 Over for A: Stadfæstelse, subsidiært frifindelse mod solidarisk med Revisionskontoret at betale et beløb fastsat af Højesteret, men ikke større end 2.227.658 kr.
 Over for A: Stadfæstelse, subsidiært frifindelse mod solidarisk med advokat B at betale et beløb fastsat af


text:
Højesteret, men ikke større end 2.227.658 kr.
 Advokat B og Revisionskontoret har anerkendt, at de er erstatningsansvarlige på lige fod med A, hvis det fastslås, at A er erstatningsansvarlig for skattevæsenets tab. De har gjort gældende, at ansvarsfordelingen i så fald skal ske i fuld overensstemmelse med det generelle fordelingsprincip, som er fastlagt ved Højesterets dom af 24. november 1999 i "Thrane-sagen" (U 2000.365,), således at sælgersiden udover As berigelse skal afholde halvdelen af forskellen mellem konkursboets erstatningskrav og berigelsen, og at de hver for sig endeligt skal bære 371.276,33 kr. af erstatningskravet. De har erklæret, at de sammen er solidarisk ansvarlige, og at de i deres indbyrdes forhold skal bære halvdelen hver.
 Der er enighed om, at den berigelse, som A forlods skal bære i tilfælde af, at et eventuelt ansvar skal fordeles i overensstemmelse med det princip, som er fastlagt ved den nævnte dom i "Thrane-sagen", udgør 673.208 kr.
 Besparelsen ved at købe selskabet for 59.004.500 kr. frem for at stifte et nyt med en tilsvarende egenkapital på 58.412.000 kr. er af konkursboet opgjort til ca. 129.000 kr., mens A har opgjort den til ca. 247.000,00 kr. Forskellen skyldes i hovedsagen dels, at renteværdi af skattekredit er medregnet af konkursboet , men ikke af A, dels at registreringsgebyr af konkursboet er beregnet ud fra en registreret aktiekapital på 1.500.000 kr. svarende til det overdragne selskabs, mens A har regnet med, at hele egenkapitalen skulle registreres som aktiekapital.
 Erhvervskonsulent i F1 Bank KP har den 10. januar 2001 afgivet en erklæring, som parterne er enige om at lægge til grund, og hvori det hedder:
 "Som vidne i ovennævnte sager skal jeg hermed komme med følgende ændringer til gengivelsen af mit vidneudsagn...
 "Det var ikke sædvanligt, at banken modtog en check fra køberen i forbindelse med en selskabshandel"
 I de af advokat D gennemførte selskabshandler, hvor A/S F1 Bank har deltaget som kapitalformidler, var det sædvanligt, at banken modtog en check fra slutkøberen.
 "Han kontrollerede, at der var dækning for checken, ved at skrive til trassatbanken og bede om bekræftelse på, at købesummen ville blive overført, men han mener ikke at han ringede og spurgte, om der var dækning for checken"
 Der blev sendt en telefax til køberbanken omhandlende transaktionerne, en telefax som blev bekræftet at køberbanken. Der blev ikke ringet om dækning på checken. Checken blev ikke kontrolleret.
 "Han har formentligt ikke undersøgt, hvilket kontonummer der stod på checken"
 Kontonummeret på checken er ikke undersøgt, idet checken ikke blev anvendt til noget i A/S F1 Bank."
 A solgte H1 Holding ApS til G1 International Ltd. for en købesum på 59.004.500. kr. G1 videresolgte selskabet til K1 A/S for en købesum på 59.844.700 kr. G1s køb og videresalg af selskabet blev afviklet den 1. juli 1991 i overensstemmelse med Ds instruks af 1. juli 1991 til F1 Bank. G1s videresalgssum tilgik således F1 Bank til indsættelse på Ds klientkonto via en nationalbanksoverførsel fra F2 Bank mod samtidig overførsel fra F1 Bank af selskabets midler på 61.376.700 kr. til en konto


text:
i F2 Bank uden angivelse af selskabet som kontohaver. G1s købesum indgik på As konto i Danske Bank via en nationalbankoverførsel fra Ds klientkonto i F1 Bank mod samtidig overførsel af selskabets midler fra Danske Bank til en nyoprettet konto for selskabet i F1 Bank, hvorfra samme beløb videreførtes til F2 Bank som angivet.
 Det er ubestridt, at K1 A/S over en konto i F2 Bank erhvervede anparterne i H1 Holding ApS for dette selskabs egne midler, og at der således var tale om ulovlig selvfinansiering i strid med den dagældende bestemmelse i anpartsselskabslovens § 84, stk. 2 (nu § 49, stk. 2).
 Ved salget af overskudsselskabet, hvis eneste aktiv var en pengebeholdning, opnåede A ud over egenkapitalen en merpris på 558.100 kr., der i overdragelsesaftalen var fastsat som 35 pct. af den latente skat på 1.594.600 kr. for det løbende regnskabsår, der sluttede 30. juni 1991. A var bekendt med, at merprisen - ifølge udsagn fra NC, der repræsenterede køberen - var begrundet blandt andet i, at køberen ville lade selskabet købe afskrivningsberettigede aktiver for at eliminere den latente skat. Under disse omstændigheder havde A anledning til at være opmærksom på risikoen for tilsidesættelse af skattevæsenets interesser. Han måtte samtidig indse, at denne risiko ville være særlig stor, hvis købesummen blev betalt med selskabets egne midler. Den af køberen betingede samtidighed mellem på den ene side overførslen af selskabets kontante beholdning og på den anden side overførslen af købesummen bevirkede, at det måtte fremstå som en nærliggende mulighed, at der ville ske selvfinansiering. A gjorde ikke noget reelt for at afværge skattevæsenets risiko.
 Højesteret finder herefter, at A på uforsvarlig måde tilsidesatte skattevæsenets interesser og derfor er erstatningsansvarlig for skattevæsenets tab. Det kan ikke fritage ham for ansvar, at han har handlet i overensstemmelse med, hvad advokat B og statsautoriseret revisor TP, Revisionskontoret R1, anbefalede ham.
 F1 Bank samarbejdede i perioden fra den 25. september 1990 til den 17 . januar 1992 med D i forbindelse med 32 køb af selskaber. Ved indledningen af samarbejdet havde D på opfordring fra F1 Bank givet banken notatet af 21. september 1990 om en fremgangsmåde ved udlån af et datterselskabs midler til moderselskabet til finansiering af dettes erhvervelse af datterselskabet. Det er ubestridt, at den beskrevne fremgangsmåde indebar ulovlig selvfinansiering. I sidste kvartal af 1990 blev der gennemført 5 køb på den beskrevne måde med pengeoverførsler via F1 Bank, og således at samtlige transaktioner blev afsluttet samme dag. En række senere køb blev også gennemført via F1 Bank med lignende pengeoverførsler til berigtigelse af en række gensidigt afhængige transaktioner, som alle blev afsluttet samme dag, efter samme koncept, som er anvendt i denne sag. Det måtte derfor for banken fremstå som en nærliggende mulighed, at der fortsat skete selvfinansiering ved disse handler.
 Det fremgik af Ds instruks af 1. juli 1991 til F1 Bank, at betaling af købesummen ved G1s videresalg var betinget af samtidig overførsel af selskabets kontante beholdning til en eksisterende konto i F2 Bank uden angivelse af kontohaverens navn.


text:
Samtidig skulle der ske betaling af købesummen ved G1s køb med midler fra den konto i F1 Bank, hvorpå købesummen ved videresalget skulle indsættes på betingelse af, at selskabets midler overførtes til en konto i selskabet navn.
 Efter det anførte om samarbejdet med D og instrukserne fra denne burde F1 Bank have indset, at banken medvirkede til overtrædelse af reglen i anpartsselskabslovens § 84, stk. 2. Da selskabets kontante beholdning oversteg den kontante købesum, måtte det endvidere for F1 Bank fremstå som en nærliggende mulighed, at selskabet havde kreditorer, der ved ulovlig selvfinansiering ville blive udsat for en betydelig risiko. F1 Bank gjorde imidlertid ikke noget for at afværge den risiko, som en sådan selvfinansiering ville medføre for selskabets eventuelle kreditorer.
 Med denne begrundelse tiltræder Højesteret, at F1 Bank på uforsvarlig måde tilsidesatte kreditorernes og dermed skattevæsenets interesser og derfor er erstatningsansvarlig for skattevæsenets tab.
 Advokat B og Revisionskontoret har anerkendt, at de under disse omstændigheder er erstatningsansvarlige, og at de hæfter på lige fod med A.
 Af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at F2 Bank tillige er erstatningsansvarlig for skattevæsenets tab.
 Ved erstatningsbyrdens fordeling mellem de ansvarlige må der tages udgangspunkt i de principper, der er fastlagt ved den nævnte højesteretsdom i "Thrane-sagen" (U2000.365) .
 A skal forlods bære den berigelse på 673.308 kr.[673.208kr.RED], han har opnået ved salget. Han skal endvidere i det indbyrdes forhold mellem ham og de involverede banker på købersiden - F1 Bank og F2 Bank bære halvdelen af restbeløbet på 2.227.658 kr., dvs. 1.113.829, kr., idet Højesteret finder, at det forhold, at et senere køberleds bank er inddraget i sagen, ikke kan begrunde en fravigelse af det udgangspunkt for denne fordeling, der er anført i dommen i ''Thrane-sagen". A skal således i det indbyrdes forhold mellem ham og F1 Bank betale i alt 1.787.037 kr. og F1 Bank 1.113.829 kr.
 I det indbyrdes forhold mellem A og hver af hans rådgivere, advokat B og Revisionskontoret, skal sælgersidens andel af erstatningskravet ud over As berigelse på 673.208 kr., dvs. 1.113.829. kr., ligedeles mellem de ansvarlige, idet Højesteret under hensyn til As erfaring med at drive erhvervsvirksomhed finder, at der ikke er grundlag for at fravige det udgangspunkt for fordelingen, der er fastslået i dommen i "Thane -sagen".
 Af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at der i det indbyrdes forhold mellem F1 Bank og F2 Bank skal ske en ligedeling af erstatningsbyrden.
 Da F2 Bank er medansvarlig for skattevæsenets tab, tager Højesteret As påstand over for banken om friholdelse til følge som nedenfor bestemt.
 Det bemærkes , at landsrettens dom ikke er anket af D og C, og at dommens afgørelse for så vidt angår disse parter derfor står ved magt.
 A og Aktieselskabet F1 Bank skal solidarisk betale 2.900.866 kr, til ApS H1, ...., under konkurs med procesrente. I deres indbyrdes forhold bærer A 1.787.037 kr. heraf og F1 Bank 1.113.829 kr., begge beløb med procesrente.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal A og F1 Bank


text:
solidarisk betale 400.000 kr. til konkursboet. I deres indbyrdes forhold bærer A 240.000 kr. heraf og F1 Bank 160.000 kr.
 I øvrigt betaler ingen af parterne i sagen sagsomkostninger til nogen anden part.
 Advokat B og Revisionskontoret R1 A/S skal solidarisk friholde A for, hvad han betaler til konkursboet af det idømte erstatningsbeløb på 2.900.866 kr. ud over 1.044.484 kr. og op til 1.787.037 kr., og solidarisk friholde ham for 2/3 af, hvad han betaler ud over 1.787.037 kr., alt med procesrente. De skal desuden solidarisk friholde A for, hvad han betaler til konkursboet af det idømte sagsomkostningsbeløb på 400.000 kr. ud over 140.000, kr. og op til 240.000 kr., og solidarisk friholde ham for 2/3 af, hvad han betaler ud over 240.000 kr.
 F2 Bank A/S skal friholde F1 Bank for, hvad F1 Bank betaler til konkursboet af det idømte erstatningsbeløb på 2.900.866 kr. ud over 556.914,50 kr. og op til 1.113.829 kr., og skal solidarisk med A friholde F1 Bank for halvdelen af, hvad banken betaler ud over 1.113.829 kr., alt med procesrente. F2 Bank skal desuden friholde F1 Bank for, hvad F1 Bank betaler til konkursboet af det idømte sagsomkostningsbeløb på 400.000 kr. ud over 80.000 kr. og op til 160.000 kr, og skal solidarisk med A friholde F1 Bank for halvdelen af, hvad banken betaler ud over 160.000 kr. I det indbyrdes forhold mellem F2 Bank og A skal deres solidariske friholdelsespligter endeligt bæres af A.
 F2 Bank skal solidarisk med F1 Bank friholde A for, hvad A betaler til konkursboet af det idømte erstatningsbeløb på 2.900.866 kr. ud over 1.787.037 kr. med procesrente og af det idømte sagsomkostningsbeløb på 400.000 kr. ud over 240.000 kr. I det indbyrdes forhold mellem F2 Bank og F1 Bank skal de hver især bære halvdelen af deres solidariske friholdelsespligter.
 For så vidt procesrente er tilkendt, beregnes den fra den 28. juni 1996.
 De idømte beløb betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse.


text:
Højesteret tilsidesætter Ankestyrelsens principudtalelse | Bjørst
 Højesteret tilsidesætter Ankestyrelsens principudtalelse
 Højesteret har i dom af 18. november 2009 tilsidesat Ankestyrelsens afgørelse om erhvervsevnetab efter arbejdsskadesikringsloven, fordi grundlaget for afgørelsen var fejlagtigt og mangelfuldt.
 Afgørelsen var i 2005 medtaget i en redegørelse fra Ankestyrelsen om deres praksis – Social Meddelelse U-15-5 – fordi afgørelsen blev betragtet som principiel.
 I afgørelsen havde Ankestyrelsen baseret på en årsopgørelse fra 1999 angivet, at skadelidte på tidspunktet for skaden tjente 198.000 kr., hvilket svarende til, at han i 2005 ville have tjent 238.000 kr. Ankestyrelsen anførte som begrundelse for et erhvervsevnetab på 35%, at skadelidte ikke havde begrænset sit tab, fordi han ikke havde ønsket omskoling til f.eks. elektriker.
 Skadelidte, der dengang var 23 år gammel, kom til skade med sin ryg i forbindelse med sit arbejde i oktober 1999. Han var på daværende tidspunkt beskæftiget som ufaglært montør.
 I nogle år efter arbejdsskaden lykkedes det skadelidte at bibeholde en tilknytning til det ordinære arbejdsmarked blandt andet som arbejdsmand i et elektrikerfirma. I 2002 tjente han godt 250.000 kr. som arbejdsmand.
 På grund af vedvarende rygproblemer blev skadelidte sygemeldt i 2003 og på grund af ordblindhed vurderede kommunen, at omskoling ikke var realistisk. Skadelidte gav også selv udtryk for, at han ikke ønskede skolegang.
 Kommunen tildelte efter et arbejdsprøvningsforløb et fleksjob, hvor skadelidte arbejdede cirka 16 timer ugentlig som alt mulig mand på en kro.
 Under sagen anførte skadelidte, at det var udokumenteret, at han ikke havde begrænset sit tab, da der på grund af ordblindhed ikke var udsigt til, at omskoling ville kunne gennemføres.
 Skadelidte anførte endvidere, at indtægten i 1999 var påvirket af skaden og reelt var højere end angivet af Ankestyrelsen.
 Endeligt anførte skadelidte, at der i 2002 var demonstreret evnen til at opnå end indtægt, som var højere end forudsat af Ankestyrelsen.
 Ankestyrelsen gjorde for Højesteret gældende, at det var uden betydning for Ankestyrelsens fastsættelse af erhvervsevnetabet, hvad skadelidte ville have kunnet tjene uden arbejdsskaden. Ankestyrelsen henviste iøvrigt til en arbejdsevnevurdering foretaget af deres lægekonsulent.
 Dette angav Ankestyrelsen, uagtet det fremgår af arbejdsskadesikringsloven og dennes forarbejder, at fastsættelsen af erhvervsevnetabet udelukkende skal ske ud fra en sammenligning mellem den forventede lønindtægt uden skaden (prognose) og skadeldtes mulighed for at opnå lønindtægt med skaden.
 Højesteret udtalte blandt andet:
 “Højesteret finder, at Ankestyrelsen ved fastsættelsen af erhvervsevnetabsprocenten ikke alene skulle have lagt vægt på As erhvervs- og indtægtsforhold i tiden forud for skaden, men – ved opstillingen af prognosen for, hvad han ville have tjent, hvis skaden ikke var indtrådt – også burde have taget hensyn til de foreliggende oplysninger om hans erhvervs- og indtægtsforhold i tiden efter skadens indtræden.
 Højesteret finder, at disse oplysninger indicerer, at As årsløn før tilskadekomsten har været højere end skønnet af Ankestyrelsen.
 Højesteret finder det endvidere ikke godtgjort, at der over for A er stillet et sådant krav om, at han skulle forsøge at forbedre sin erhvervsevne gennem revalidering, at det på grund af den manglende revalidering kan fastslås, at han har tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt.
 På den


text:
anførte baggrund finder Højesteret, at grundlaget for Ankestyrelsens fastsættelse af As erhvervsevnetab som følge af tilskadekomsten i 1999 til 35% har været fejlagtigt og mangelfuldt i et sådant omfang, at afgørelsen må tilsidesættes.”
 Bjørst kommentarer til dommen:
 Der kræves i retspraksis et sikkert grundlag for at tilsidesætte Ankestyrelsens skønsmæssige afgørelser efter arbejdsskadesikringsloven.
 Højesterets afgørelse må tages som udtryk for, at en forkert retsanvendelse normalt medfører, at dette sikre grundlag er tilstede.
 Højesterets afgørelse er imidlertid også udtryk for, at der også i arbejdsskadesager gælder det almindelige erstatningsretlige princip om, at den, som hævder, at skadelidte ikke har opfyldt sin tabsbegrænsningspligt, skal bevise dette.
 Det er altså ikke den skadelidte, som her skal løfte bevisbyrden for, at der foreligger et sikkert grundlag for at tilsidesætte Ankestyrelsens opfattelse af, hvorvidt skadelidte har begrænset sit tab.
 Højesterets begrundelse synes også at være udtryk for, at skadelidtes tabsbegrænsningspligt i relation til omskoling til nyt erhverv ikke udstrækkes længere end til deltagelse i konkret udformede tilbud fra kommunen.
 Dommen må medføre, at Ankestyrelsen ophæver sin principmeddelse U-15-5.
 Dommen bør endvidere medføre, at arbejdsskademyndighederne fremover kun – når der foreligger en reel indskrænkning af de erhvervsmæssige muligheder – påberåber sig tilsidesættelse af tabsbegrænsningspligt, såfremt skadelidte uden grund nægter at medvirke til konkrete tilbud fra kommunen.
 Endelig bør dommen medvirke til, at Ankestyrelsen fremover anvender lovens kriterier for fastsættelsen af erhvervsevnetab, nemlig den rent økonomiske prognose uden skaden sammenholdt med skaden, i stedet for en lægeligt baseret arbejdsevnevurdering.
 Arbejdsskadesikringslovens ulykkesdefinition foreslås genoprettet Ankestyrelsens afgørelse om erhvervsevnetab ikke tilsidesat Principiel dom om erhvervsevnetabserstatning efter erstatningsansvarsloven og modregning efter arbejdsskadesikringsloven Ankestyrelsen frifundet – ikke arbejdsskade. Fortolkning af U.2014.452H.
 arbejdsskadesikringslovenbevisbyrdeerhvervsevnetabfejlagtigtgrundlagetmangelfuldttabsbegrænsningspligt


text:
Sag om pligtig afgangsalder afvist ved de almindelige domstole - Horten Advokatpartnerselskab
 Højesteret tiltrådte landsrettens og byrettens beslutning om at afvise en sag om aldersdiskrimination. Sagen var ikke omfattet af forskelsbehandlingsloven, da der var tale om et aftalebaseret krav, der skulle behandles ved faglig voldgift.
 En kontormedarbejder blev afskediget, da hun fyldte 67 år, i henhold til den pligtige afgangsalder i en lokalaftale. Hun lagde herefter sag an mod sin arbejdsgiver, TDC, med påstand om godtgørelse for afskedigelse i strid med forskelsbehandlingsloven. TDC påstod sagen afvist med henvisning til, at medarbejderens organisation forinden havde indledt en faglig voldgift.
 Byretten og Landsrettens begrundelse og resultat
 Byretten fandt, at overenskomsten mellem DI og CO-I opfyldte minimumskravene i rådets direktiv om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv i relation til alder og handicap, hvorfor forskelsbehandlingsloven ikke fandt anvendelse.
 Medarbejderens krav måtte derfor karakteriseres som et aftalebaseret krav, der skulle behandles efter de sædvanlige fagretlige regler.
 I henhold til arbejdsretslovens § 11, stk. 2, kan en lønmodtager kun føre sager, der hører under arbejdsretten, ved de almindelige domstole, hvis vedkommendes faglige organisation ikke vil iværksætte fagretlig behandling af sagen.
 Medarbejderens faglige organisation havde ved iværksættelse af voldgiftsbehandling bindende tilkendegivet, at de ville føre sagen fagretligt, selvom voldgiftbehandlingen senere blev hævet. Der forelå derfor ikke omstændigheder i henhold til arbejdsretslovens § 11, stk. 2, der kunne føre til, at medarbejderen var berettiget til at få sagen prøvet ved de almindelige domstole.
 Byretten afviste herefter sagen. Landsretten tiltrådte byrettens begrundelse og resultat og stadfæstede dommen.
 Højesteret var enig med de tidligere instanser i, at overenskomsten tilstrækkeligt implementerede direktivets bestemmelser, hvorfor forskelsbehandlingsloven ikke fandt anvendelse.
 Spørgsmålet var dernæst, om medarbejderens organisation havde opgivet at forfølge hendes krav ved faglig voldgift, hvorefter hun ville have mulighed for at føre sagen ved de almindelige domstole.
 Højesteret fandt, at medarbejderen ikke havde godtgjort, at hendes organisation, CO-industri, havde opgivet at forfølge hendes krav ved faglig voldgift, og at denne tvivl måtte komme hende til skade.
 Højesteret bemærkede desuden, at afvisningen af sagen ikke var i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 6, stk. 1, om ret til retfærdig rettergang, da medarbejderen havde haft mulighed for at få sin sag prøvet ved faglig voldgift eller de almindelige domstole, såfremt betingelserne i arbejdsretslovens § 11, stk. 2 havde været opfyldt.
 Højesteret stadfæstede derfor landsrettens dom og afviste behandling af sagen.
 Højesteret har med denne dom fastslået, at bevisbyrden for, at den faglige organisation ikke ønsker at iværksætte fagretlig behandling af lønmodtagerens sag, hviler på den lønmodtager, der vil anlægge sag ved de almindelige domstole. Tvivl om hvorfor sagen ikke er videreført, kommer lønmodtageren til skade.
 Højesteret lagde i begrundelsen vægt på, at medarbejderen hverken havde anmodet CO-I om en begrundelse for, at de havde valgt at hæve voldgiftsagen, eller bedt dem om at videreføre sagen. Lønmodtagerens passivitet over for den faglige organisation kan således være af betydning for adgangen til prøvelse ved de almindelige domstole.
 Højesteret slår også fast, at afvisning af en sag, der kunne være behandlet


text:
Video: Skønne salater & vidunderligt tilbehør // Et kig i min kogebog + VIND – Emma Martiny
 Video: Skønne salater & vidunderligt tilbehør // Et kig i min kogebog + VIND
 Nu hvor vi snart går julen i møde, og mange af jer sikker allerede er i fuld gang med at skrive ønskeseddel, tænkte jeg, at jeg ville friste jer til at skrive verdens bedste julegave på listen: Min kogebog “Skønne salater & vidunderligt tilbehør”, naturligvis! 😉
 { Giv en signeret kogebog som julegave }
 På DENNE SIDE kan I bestille et signeret eksemplar af kogebogen. Jeg skriver gerne en personlig hilsen til dig eller den heldige modtagere. Hvis du vil være sikker på, at kunne give kogebogen som julegave, skal du bestille senest d. 12. december – vi ved jo alle sammen, hvor langsom og uforudsigelig Post Danmark kan være i juleperioden.
 Til sidst i videoen fortæller jeg, hvordan du kan vinde et eksemplar af “Skønne salater & vidunderligt tilbehør”. Vinderen finder jeg på fredag. Held og lykke alle sammen 🙂
 23. november 2015 kl. 14:35
 Jeg vil enormt gerne vinde din lækre kogebog, og give den til min søde kæreste. På den måde kan jeg også selv få noget fornøjelse af den 😀
 23. november 2015 kl. 14:43
 Jeg ville elske at vinde den bog til min mor, fordi at hun bare er den bedste, og altid er så givende, så det kunne være dejligt at kunne give hende den som en ekstra julegave. I det at jeg stadig bor hjemme, ville jeg nok også selv gøre brug af de lækre opskrifter;-)
 23. november 2015 kl. 14:44
 Jeg synes det virker til, at du har lavet en formidabel kogebog, og jeg har udelukkende læst rosende ord om den. Derfor vil jeg vildt gerne deltage i konkurrencen om et eksemplar af din smukke og inspirerende kogebog (: Haps!
 23. november 2015 kl. 15:14
 Åh, jeg har kigget på din bog mange gange, når jeg er kommet i den lokale boghandel. Og på en mærkelig måde være en kende stolt, (hvis man kan være det på nogens som man jo ikke oprigtig kenders vegne), når jeg har set din bog stå endnu en uge i vinduespartiet.. Så jeg vil først egentlig bare sige sejt gået!
 Og jeg vil rigtig gerne vinde den bog, da jeg er typen, der desværre rigtig tit kommer til at lave de samme retter gang på gang. Jeg håber din lækre bog kan gøre om på det, og inspirere mig til noget mere lækkert og sundt mad!
 23. november 2015 kl. 15:17
 Jeg har bladret din bor gennem mange gange og synes den ser så fin ud. Det er lækkert med så meget god og sund inspiration. Desværre tillader mit SU budget ikke lige at jeg køber gaver til mig selv pt (julen nærmer sig jo ;)) Så derfor ønsker jeg mig til mig selv 😉
 23. november 2015 kl. 15:19
 Bogen står højt på ønskelisten, og jeg kunne rigtig godt tænke mig at vinde den.


text:
Jeg elsker salater og alle grøntsager, og din bog virker simpelthen så fin og inspirerende 🙂
 23. november 2015 kl. 15:20
 Jeg har selv bogen og er super glad for den. Meget inspirerende, med flotte billeder og lækre nemme opskrifter 😉
 Hvis jeg vandt, skulle den gives til min søde veninde, som altid står klar til at hjælpe. Derved kan hun også få glæde af bogen, ligesom mig.
 Har kun hørt positivt om din kogebog, så ville elske at vinde den 🙂
 23. november 2015 kl. 15:44
 jeg har ikke bogen, men har skrevet den på min ønskeliste! syntes simpelhen den ser så smuk ud, og vil elske at vinde bogen, da jeg selv går rigtig meget op i madlavningen! Er sikker på din bog vil kunne give mig en masse inspiration!
 23. november 2015 kl. 15:48
 Hej Emma. Jeg vil bare helt vildt gerne vinde din skønne bog! Jeg har tit smugkigget på den i diverse boghandler i Århus. Jeg er en af dem, der altid ender med den samme spidskålssalat til aftensmaden, og jeg ville elske at finde nye opskrifter og inspiration i din bog – lige så meget for at vise min kæreste, hvor lækre og smagfulde salater kan være. 😉
 23. november 2015 kl. 15:53
 Jeg vil rigtig gerne vinde din bog! Jeg har smugkigget i den i boghandleren, og den ser så fin ud, og jeg synes det er fedt, at der er MANGE opskrifter, så man virkelig kan få prøvet noget forskelligt.
 23. november 2015 kl. 15:56
 Jeg har din bog på ønskelisten og håber på jeg enten vinder den eller får den i gave 🙂 hvis jeg så skulle ende med et ekstra eksemplar, er jeg sikker på min søde mor ville elske inspiration til lækker, sund mad 🙂
 Jeg har gennem lang tid læst din blog og bliver altid så inspireret af det, du laver! Det er derfor et stort ønske at vinde et eksemplar af din flotte kogebog 🙂
 23. november 2015 kl. 15:58
 Jeg har læst din blog igennem lang tid og bliver altid så inspireret af det, du laver. Det er derfor et stort ønske at vinde din flotte kogebog 🙂
 23. november 2015 kl. 16:03
 Jeg vil gerne vinde denne skønne kogebog til mig selv, jeg kunne godt bruge noget inspiration til sunde salater og tilbehør til aftensmaden eller frokost, da jeg gerne vil spise lidt sundere efter julen. 🙂
 23. november 2015 kl. 16:11
 Jeg er vild med din blog og vild med at lave alverdens grøntsager i køkkenet på et utal af måde, hvorfor ny inspiration altid er lækkert!
 23. november 2015 kl. 16:24
 jeg vil gerne selv have den da jeg er i gang med et større vægttab (30 kg so far 16 to go) og det ville være fantastisk med lidt ekstra inspiration til nogle sunde lækre ting til det sidste skub 🙂
 23. november 2015 kl. 16:25
 Jeg ville blive rigtig glad for at vinde din smukke kogebog. Jeg får generelt rigtig meget


text:
inspiration fra din blog men hænger desværre meget i den gamle kedelige blandede salat. Det ville være skønt at kunne glæde familien med lækre salater.
 23. november 2015 kl. 16:34
 Jeg har blandret grundigt i din bog i boghandlen og læser fast din blog, Emma, men hvis jeg vandt din lækre kogebog, sætter du mig i et dilemma: Min mor fortjener den helt sikkert i gave, da mor altid er den bedste, men jeg ville elske også selv at have den. Løsningen her bliver, at betænksomhed og kærlighed vinder (især i hjerternes fest): Min mor ville få bogen i gave, og jeg selv hoster op fra min knap så voluminøse SU-pung.
 23. november 2015 kl. 16:42
 Lånte din bog på biblioteket fornylig, og blev så imponeret! Så jeg krydser fingre for at vinde den som en tidlig julegave til mig selv (som mine forældre og søster selvfølgelig også ville få glæde af når jeg skal teste opskrifter ;-))
 23. november 2015 kl. 16:43
 Jeg har (endnu) ikke bogen, men hvis jeg skulle gå hen og vinde, så ville jeg give den til min kæreste, som bor i Århus og elsker sund mad. Så har jeg jo også en ekstra grund til at komme at besøge ham 😉
 23. november 2015 kl. 16:57
 Jeg ville elsker at vinde bogen til mig selv. Mangler tit inspiration til at bruge grøntsager på nye og lækre måder, ender tit med at lave de samme 5-6 slags tilbehør fordi jeg ved de virker. Og så er bogen bare så fin at se på. Det betyder bare meget at det visuelle er i orden når man kigger i kogebøger. 🙂
 Jeg ville elske at vinde din fine kogebog. Jeg ønskede mig den i fødselsdagsgave her i november, men fik den ikke 🙂
 Min mor og jeg kiggede på din kogebog sidste weekend, og hun syntes bare, at den var så fin. Jeg ville så gerne kunne give hende den i julegave (Jeg er dog også selv ret lun på den haha)
 23. november 2015 kl. 17:07
 Jeg har ikke din bog, men vil rigtig gerne vinde den! Jeg elsker salater og grøntsager, så tænker det lige er en kogebog for mig. 🙂
 23. november 2015 kl. 17:10
 Jeg ville elske at vinde din smukke bog! Jeg har den på min egen ønskeseddel, men hvis jeg vandt, ville jeg give den til min mor, der netop godt kunne bruge lidt inspiration til nogle lidt mere lækre salater end den med iceberg
 23. november 2015 kl. 17:13
 Travlhed har gjort, at jeg er kommet ud af en god rytme med at lave mad. Det blir kedeligt, nemt – hvad der lige er i køleskabet aftensmad. Jeg har brug for et ordentlig spart indpiration!!
 23. november 2015 kl. 17:16
 Jeg vil gerne vinde den til mig selv. Jeg elsker salater, dem jeg selv laver er bare ofte uinspirerende og så endernes med at købe i dyre domme i kantinen på jobbet istedet. Så håber jeg vinder så jeg give


text:
madpakken et pift 😉
 23. november 2015 kl. 17:22
 Jeg vil rigtig gerne vinde bogen til min kæreste. Han er et ørn i et køkken, men kan som mange andre løbe tør for inspiration. Så jeg ville give ham den som en inspirationskilde til det sunde tilbehør 🙂
 23. november 2015 kl. 17:59
 Jeg kunne godt tænke mig at vinde bogen, selvom den allerede er annonceret som et julegaveønske til min familie. Jeg tror, at den kunne blive en god hjælp, til når jeg om ikke så lang tid skal flytte hjemmefra og stå for alt madlavning selv. Hihi
 23. november 2015 kl. 18:06
 Jeg ville elske at forære din skønne kogebog til min kæreste. Han elsker i forvejen at lave (og spise) din lækre mexitærte og dine boghvedegnocchi med svampesovs, og jeg er sikker på, at dine salater også vil være vindere hos ham! 🙂 (Han er forøvrigt meget glad for at lave mad :-))
 23. november 2015 kl. 18:07
 Ej, Emma, den ville jeg elske at vinde! Jeg bliver altid så sindssygt inspireret af dine opskrifter, og samlet i en bog kan det ikke være andet end en fest at skulle sammensætte et måltid mad!
 Jeg vil gerne give min mor kogebogen, simpelthen fordi hun er den sejeste i verden. Hun blev ramt af en hjerneblødning i starten af året, og har kæmpet sig igennem et langt rehabiliteringsforløb på 8 måneder, og er nu endelig hjemme igen. Bogen vil derfor være med til, at lette hendes hverdag, så hun “bare” kan finde opskrifterne der i 🙂
 23. november 2015 kl. 18:55
 Hej Emma 🙂 Opskrifterne ser jo alt for lækre ud! Min kæreste og jeg flytter sammen til januar (faktisk Aarhus Ø!), og jeg vil derfor gerne vinde din kogebog, så jeg kan lave den lækre mad til ham og gæster. Krydser fingre for, at jeg er den heldige!!
 23. november 2015 kl. 19:00
 Hej Emma 🙂 Opskrifterne ser jo alt for lækre ud! Min kæreste og jeg flytter sammen til januar (faktisk Aarhus Ø!), og jeg vil derfor rigtig gerne have din kogebog, så jeg kan lave maden til ham og gæster. Krydser fingre for, at jeg er den heldige!!
 23. november 2015 kl. 19:33
 Hej Emma. Jeg ville elske at vinde et eksemplar. Bliver altid så inspireret af dine lækre opskrifter på bloggen, så kogebogen vil helt sikkert også blive et hit herhjemme hos mig 🙂
 23. november 2015 kl. 19:41
 Måske er det lidt egoistisk, men jeg ville altså bare have den til mig selv. Den ser ud til at have så mange lækre opskrifter, som jeg gerne vil afprøve til mig selv og mine gæster i forbindelse med min fødselsdag d. 11. december. 🙂
 23. november 2015 kl. 19:50
 Jeg vil rigtig gerne vinde bogen, da jeg er alt for dårlig til at lave rigtige måltider, og jeg tror dine opskrifter vil give mig det skub jeg har brug for 🙂
 23. november 2015 kl. 20:02
 Vil gerne give den til min skønneste mor.


text:
Hun har været en kæmpe støtte for mig gennem min stressrelateret depression, og nu vil jeg gerne forkæle hende som tak. Ikke fordi en kogebog nogensinde vil være nok, men den vil være et godt skridt på vej.
 23. november 2015 kl. 20:20
 Jeg kan rigtig godt lide at lave sund mad med masser af grøntsager, men kan til tider føle mig lidt u-inspireret, og ejer ikke rigtig nogen gode kogebøger. Jeg syntes simpelthen din kogebog er den mest indbydende og flotte jeg længe har set, ligesom alle de opskrifter du har på din blog. Så det ville super skønt, at vinde en kogebog med massere af opskrifter, som jeg kan lave derhjemme! 🙂 Så jeg krydser fingre for, at vinde bogen til mig og min familie!...
 23. november 2015 kl. 20:40
 Jeg har allerede din kogebog og er rigtig glad for den. Den er den første, som jeg finder frem fra hylden, når jeg mangler inspiration til aftensmaden – og jeg glæder mig meget til den nye bliver udgivet
 Jeg vil rigtig gerne vinde et eksemplar til min søde kusine i julegaver, hun elsker at lave mad og prøve nye spændende retter og det er første gang vores familier skal holde jul sammen, så det bliver helt specielt og jeg vil elske at kunne forkæle lidt ekstra ❤
 Held og lykke med den nye koge bog og kalenderen!
 23. november 2015 kl. 20:42
 Held og lykke med den nye kogebog og kalenderen!
 23. november 2015 kl. 21:02
 Den ville være perfekt at give videre til min søde veninde som altid laver dejlig og lækker mad til mig! 🙂
 23. november 2015 kl. 21:03
 Jeg ønsker mig din bog, fordi jeg er vilde med alle de opskrifter du har her på bloggen. Jeg har prøvet maaaange af dem, og kan ikke få nok. Jeg vil have mere 🙂 Din luksus-lakse-salat er blevet en fast weekendting herhjemme f.eks.
 23. november 2015 kl. 21:04
 Jeg vil super gerne have den (til mig selv – og kæresten), fordi det er skønt med inspiration, og så er det bare fedt at det kommer fra dig! Jeg spiser vegansk, så salaterne er lige til mig – kæresten er dog pretty much altædende, og det ville være spændende med gode,, nye opskrifter!
 23. november 2015 kl. 21:08
 Jeg ejer ikke selv din kogebog, men den lyder helt fantastisk, så hvis jeg skulle vinde den ville jeg give den til min veninde der er vegetar, men som godt kan have lidt svært ved at “leve som en god vegetar” og det tror jeg dine salater vil kunne hjælpe til!
 23. november 2015 kl. 21:39
 Jeg er netop flyttet i en lejlighed for mig selv, og har derfor planer om at invitere mine veninder over ofte på lækker mad. Her vil denne bog give mig de perfekte retter at servere for mine søde piger ❤
 Mie Højfeldt
 23. november 2015 kl. 21:42
 Jeg vil virkelig gerne vinde din fine kogebog, da jeg nyder at lave mad- især nye


text:
retter, jeg kaster mig ud i. Din bog ser ud til at være med en masse lækre billeder, som jeg sætter stor pris på ved en kogebog. Jeg håber, jeg er så heldig at vinde den, så lover jeg i hvert fald, at den ikke bare får lov at stå på hylden 😉
 23. november 2015 kl. 21:54
 Jeg er vild med salater, men ikke altid lige kreativ, så jeg ønsker mig din fine kogebog. Jeg krydser fingre! Under alle omstændigheder står den i hvert fald på ønskesedlen. 🙂
 23. november 2015 kl. 22:14
 Jeg er virkelig ikke særlig opfindsom når det kommer til mad, og slet ikke sundt mad. Jeg ville elske at bruge din bog som en kickstart til både min fantasi, men også en sundere livstil. Den ville aldrig bare komme til at stå og samle støv – det er den da også alt for fin til!
 23. november 2015 kl. 22:16
 Jeg ville elske at kollerere dine lækre opskrifter!
 Jeg ville elske at kokkerere dine lækre opskrifter!
 23. november 2015 kl. 22:31
 Opskrifterne ser virkelig lækre ud og jeg ville elske at forsøge mig med dem!
 23. november 2015 kl. 22:37
 Jeg vil super gerne vinde kogebogen til min mor, da hun ofte føler sig lidt på udebane med hensyn til at finde på forskellige salater, og ender derfor som regel med en oldschool iceberg salat 🙂 Hun vil simpelthen blive så glad for din fine kogebog!
 23. november 2015 kl. 23:28
 Jeg håber at vinde den, da den ser super god ud. Det virker til at den vil kunne give meget inspiration i hverdagen til lækker mad 🙂
 24. november 2015 kl. 0:40
 jeg er allerede vild med dine opskrifter på bloggen, og vil elske at gå igang med en rigtig kogebog ved min side! Krydser fingre for jeg bliver den heldig. God jul!
 24. november 2015 kl. 2:30
 Åh, mums! Din bog ser så appetitlig ud, det må du næsten også have fået at vide!
 Jeg ville elske at kunne lette madlavningen med min kæreste, som er blevet lidt mere kompliceret efter jeg er blevet uinteresseret i kød. Der ser ud til at være så mange lækre salater, der fylder lidt mere end hvad min modpart ind imellem kan finde på som tilbehør 😉 Så sejt gået med de bøger, glæder mig til de næste!
 24. november 2015 kl. 2:31
 Med en enorm kærlighed for æstestik, friske, lækre råvarer, masser af grøntsager(er selv helt vegetar), spændende smagskombinationer og at finde glædesstunder i køkkenet, synes det bare at være det helt oplagte gaveønske. Sidste jul ønskede jeg mig fem kogebøger, men tror, denne får lov at stå alene på ønskesedlen i år.
 Du er simpelthen så sej, skøn, smuk og inspirerende Emma – og en ren fryd at følge 🙂
 24. november 2015 kl. 4:04
 Jeg bor i Hong Kong indtil jul i forbindelse med mit studie, og skal bruge foråret på at skrive speciale. Da jeg er så heldig at kunne flytte tilbage til


text:
mine forældre efter 4 år i egen lejlighed, ville jeg rigtig gerne forkæle dem med lækker aftensmad, når de kommer hjem fra arbejde. Og der ville din kogebog jo være helt perfekt! (:
 Maria Holm-Hagen
 24. november 2015 kl. 7:34
 Ville elske at vinde den, fordi vi herhjemme rigtig gerne vil spise mere salat og grønt i hverdagen. Det ville bare være nemmere med din fine bog som inspirationskilde 🙂
 24. november 2015 kl. 9:44
 Jeg har din skønne kogebog og er meget glad for den!
 Jeg ville elske at give den i julegave til min søde veninde, Asta, fordi hun altid er god til at give mig inspiration til vegetariske retter – og jeg vil gerne give inspiration tilbage i form af din fine kogebog. 🙂
 24. november 2015 kl. 9:50
 Jeg har hørt så godt om den og min veninde lavede bønnebrownien som jo bare er heeeelt fantastisk. Jeg tror aldrig jeg har spist noget, som er så tæt på kage konsistens.
 Krydser fingre<3 god jul.
 Sofie Rattenborg
 24. november 2015 kl. 10:39
 Denne bog har stået lang tid på min ønskeseddel, men jeg har ike været så heldig at få den endnu. Derfor vil jeg gerne vinde din lækre kogebog 🙂
 24. november 2015 kl. 10:59
 Jeg har desværre ikke bogen, men lånte den på biblioteket i sommers, hvor den gjorde stor lykke!
 Hvis jeg vinder, vil jeg give bogen til min mor.Hun er pisse sej, men også pisse travl og stresset, og jeg ved, at hun mangler inspiration til mad, hvorfor hun tit ender med ‘bolle m. ost’ til aften.
 24. november 2015 kl. 11:10
 Jeg har haft stor succes med dine opskrifter fra bloggen, og jeg har længe haft din fine kogebog i kikkerten. Derfor ville jeg elske at vinde den, så jeg kan prøve mange flere opskrifter fra dit hyggelige univers 🙂
 24. november 2015 kl. 12:25
 Jeg ville da egentlig gerne give bogen til mig selv:) Jeg kan allerede forestille mig hvordan jeg ville nyde at sidde og kigge i den, men et krus varm te i hånden – lidt selv-forkælelse.
 P.s. Tak for dig, du bringer altid glæde ind i min stue, når dit smilende ansigt dukker op i en video:)
 Jeg har selv kogebogen og er så glad for den! Min lillesøster er meget jaloux og ønsker sig den, så det vil være perfekt at vinde et eksemplar til hende 🙂
 24. november 2015 kl. 13:16
 Den ser helt vildt lækker ud! Dejligt med en video, hvor du forklarer hvorledes den er bygget op – det er faktisk først gået op for mig nu. Jeg vil virkelig gerne vinde den! Konceptet virker ret genialt 😉
 24. november 2015 kl. 14:00
 Åh. Efter at have fået et lille kig i bogen, har jeg endnu mere lyst til at eje den! Ja, jeg er simpelthen så ego, at jeg virkelig gerne selv vil have den. Både fordi den simpelthen ser så fin ud, og som et lille påskud til min kæreste om, at


text:
vi skal spise lidt sundere 😉
 24. november 2015 kl. 14:33
 Jeg har en kæreste der er enorm god i et køkken, så mon ikke en ekstra adventsgave ville gøre ham glad og give inspiration til at lave endnu mere lækkert mad (til mig) 😉
 24. november 2015 kl. 14:45
 En ting der er øverst på min ønskeliste er din kogebog! Har ønsket mig den i virkelig lang tid og det kunne være det så lækkert at få en ekstra julegave fra dig. Din blog er inspirerende, personlig og så fantastisk at læse. Så jeg er 110% sikker på, at din kogebog er lige så inspirerende og fantastisk! Jeg ville elske, at kunne hive bogen ned fra hylden og bruge nogle opskrifter i den travle hverdag! Krydser fingre!
 24. november 2015 kl. 15:53
 Ej hvor er du bare sød og køn Emma! Bogen står også allerede på min ønskeliste, så jeg håber virkelig jeg vinder den! 😀
 24. november 2015 kl. 15:58
 Jeg vil give den til min søde veninde 🙂
 24. november 2015 kl. 16:29
 Ihh din bog er så fin. jeg ville helt klart give den til min svigermor, for hun er altid så sød til at lave nogle middage til os, når vi er pressede i hverdagen. og så elsker hun at prøve nye opskrifter af 🙂
 24. november 2015 kl. 21:08
 Jeg vil sindsygt gerne vinde kogebogen til mig selv 🙂 Jeg har flere gange lavet mad efter opskrifterne på din blog og ville super gerne have en bog fyldt med dine kokkerier 🙂
 24. november 2015 kl. 21:25
 Jeg vil rigtig gerne vinde kogebogen (som forøvrigt også er skrevet på ønskelisten). Vi forsøger at spise lidt mindre kød herhjemme og derfor kunne det være rart med inspiration til at bruge flere grøntsager i madlavningen.
 24. november 2015 kl. 21:29
 Jeg ønsker mig bogen til me, myself and I! En veninde har den, og jeg er solgt. Glædelig på forhånd jul 🙂
 24. november 2015 kl. 22:18
 Jeg vil gerne vinde denne smukke kogebog, så jeg kan få inspiration til min madlavning som nyligt flyttethjemmefra og studerende. Selvom man er studerende vil man nemlig stadig gerne prioritere skønne salater og vidunderligt tilbehør ! 😉
 24. november 2015 kl. 23:05
 Jeg ville blive så glad for at vinde din fine kogebog, da jeg er helt fascineret af din underskønne og checkede blog, da jeg virkelig ser mig selv i meget af det indhold du deler herinde og på den måde kan relatere til meget af det, hvilket er vildt givende. Er super inspireret af din personlige skrivestil og udtryksform, og den er allerede blandt mine favoritter efter at have “opdaget” din blog for blot få uger siden, og det her spændende univers du har skabt dig!
 Så tusinde tak for en fantastisk blogfavorit, og selv om det er en udtømt kliché, så keep up the good work! Flere personligheder som dig, tak 😉
 Lise-Lotte B. M.
 25. november 2015 kl. 9:18
 Hej fine Emma. Hvis jeg vinder,


text:
skal min dejlige kommende mand, have din skønne kogebog. For mindre end et år soden, spiste han INGEN frugt eller grøntsager (bortset fra kartofler selvfølgelig), så det var virkelig en udfordring at lave mad, da jeg selv spiser alt. Han påstod at han ikke kunne lide frugt og grønt, og nægtede at smage på det særligt pga. konsistensen. Pludselig fra den ene dag til den anden, blev han ramt at en sundheds-pil, og spiser nu ALT. Han er så god til at eksperimentere i køkkenet, og laver altid lækker mad, men ofte er det ret ens, så det ville være så dejligt, at give ham din kogebog, så han kan få en masse ny inspirativ (som selvfølgelig også kommer mig til gode). Jeg har før brugt flere af dine opskrifter og de hitter virkelig! Du er så dygtig og inspirerende! Krydser fingre for at jeg vinder 🙂 Kh Lise-Lotte
 25. november 2015 kl. 11:53
 Jeg vil gerne vinde kogebogen til min solstråle af en søster, der har droppet ud af studiet, for at komme tættere på hendes drøm og starter derfor nyt job her i december. Hun er sej og fortjener en skøn kogebog 🙂
 Anette Palmerston
 25. november 2015 kl. 12:57
 Ej, hvor ser den bog lækker ud. Den vil jeg vildt gerne vinde 😀 😀
 25. november 2015 kl. 19:17
 Det ville være så dejligt at vinde bogen til min kæreste, som ofte klager over, at han mangler inspiration til hvad vi skal spise 🙂 (Og så der en ekstra motivation for at få ham til at lave mad til os ;-))
 25. november 2015 kl. 21:27
 Den vil jeg enorm gerne vinde. Har lånt den på biblioteket og fandt så meget inspiration i den. Elsker dine “hints” omkring råvarer og de flotte billeder.
 25. november 2015 kl. 22:02
 Jeg kan allerede smage de skønne retter og høre lyden af sprøde lækre salater. Jeg håber meget at jeg vinder din fantastiske bog.
 25. november 2015 kl. 22:52
 Bogen står allerede på min ønskeliste så det ville da være super skønt at vinde den! Jeg har allerede givet mig i kast med mange af dine opskrifter her på bloggen og det er nærmest uhyggelig så ens en “madstil” vi har. Dine opskrifter og din mad er bare lige mig og du inspirerer mig til at lave lækker mad til min familie og jeg! Tusind tak for en god blog!
 Jeg vil elske at vinde bogen! Har lånt den en (=flere gange) på biblioteket og selvom jeg er kræsen er der mange retter der inspirerer mig til at prøve nyt, hvilket er en stor cadeu til din bog! Så er jeg også elendig i et køkken og var jeg bedre ville jeg elske at kunne forkæle andre med hjemmelavet mad.
 26. november 2015 kl. 21:23
 Jeg kunne så godt tænke mig at vinde din kogebog, da jeg synes godt om alle dine opskrifter på bloggen. Desværre har jeg ikke mulighed for selv at købe den, da der jo skal købes


text:
julegaver nu her, og det er en dyr affære, så jeg bliver nødt til at spare..:-( Men så kan jeg jo altid krydse fingre for, at jeg er så heldig at vinde denne konkurrence 🙂 Jeg er i hvert fald vild med din blog og dine madopskrifter og har fulgt dig siden bloggen startede for maaange år siden. Knus Michelle
 27. november 2015 kl. 0:00
 Jeg vil gerne vinde den selv 🙂
 28. november 2015 kl. 0:15
 Jeg synes din bog ser ud til at være fyldt med gode opskrifter, og jeg har flere gange overvejet at gøre det. Nu står den på ønskelisten, men jeg ville da gerne vinde et eksemplar her!
 2. december 2015 kl. 9:21
 jeg er fan af din bog og jeg glææææder mig til din nye kommer. hvis jeg er så heldig at vinde skal bogen gå til mine søde veninde julie som elsker at lave mad ligesom mig. de sidste par gange hun har været på besøg har det stået på mad fra din bog og retterne er blevet rost til skyerne. hun er ligesom mig fan af mad der er lidt anderledes og lækkert. håber jeg er den heldige. der er ikke noget bedre end at kunne glæde andre.


text:
Fri bevægelighed i EU - nu også for homoseksuelle
 Billedet er taget fra Eurotopics.net og viser en demonstration foran den rumænske højesteret.
 LGBTQIAK+ | Ny EU-dom ligestiller homo- og heteroseksuelle ægteskaber, samtidig gør Rumænien klar til folkeafstemning om en forfatningsændring, der umuliggør homoseksuelle ægteskaber. Helga Molbæk-Steensig analyserer.
 RETTIGHEDER | Den rumænske regeringen gør klar til folkeafstemning om en forfatningsændring, der umuliggør homoseksuelle ægteskaber i Rumænien, samtidig afsiger EU-domstolen en dom, der sidestiller homo- og heteroægteskaber. Helga Molbæk-Steensig analyserer.
 I EU er der fri bevægelighed for unionsborgere og deres familiemedlemmer, uanset familiemedlemmernes nationalitet. Bortset fra, hvis tilrejselandet ikke anerkender ens ægteskab, fordi ægtefællen har samme køn som en selv - altså indtil i tirsdags.
 Rumænske Adrian Coman vandt den 5. juni retten til at bosætte sig i sin hjemland med sin amerikanske mand, Robert Hamilton. Spørgsmålet er nu, om Rumænien retter ind og følger domstolens bud, eller om landet vil bruge denne chance til at afvise EU-domstolens legitimitet. Det samme har Ungarn og Slovakiet tidligere gjort i forhold til flygtningefordelingen og Danmark i forbindelse med Ajos-sagen i 2016 om forskelsbehandling på grund af alder og forholdet mellem den danske funktionærlov og EU-retten.
 Forfatningens definition af ægteskabet
 Den rumænske grundlov definerer for nuværende familien som ”en enhed baseret på et frivilligt indgået ægteskab imellem ’ægtefæller’”. Denne definition, som ikke nævner noget om ægtefællernes køn, har dog været til debat i landet. I september sidste år præsenterede NGO’en ’Koalitionen for familien’ en underskriftsindsamling med 3 millioner underskrifter til en grundlovsændring. Forslaget gik ud på at ændre definitionen af familien til ”en enhed baseret på et frivilligt ægteskab indgået mellem én mand og én kvinde”. En lignende grundlovsændring fandt sted i Kroatien 2013, og den samme definition kan findes i grundlovene for Bulgarien, Polen, Montenegro og Serbien.
 Underskriftsindsamlingen virkede for mange ganske umotiveret, da homoseksuelle ægteskaber trods grundlovens neutrale sprog, alligevel ikke var lovlige i Rumænien, hverken dengang eller nu. Når den alligevel fandt sted på dette tidspunkt, kom det sig sandsynligvis af, at den rumænske højesteret i marts sendte netop Coman-sagen videre til EU-domstolen.
 Coman-sagen
 Adrian Coman mødte sin fremtidige ægtefælle Robert Hamilton i New York i 2002. Otte år senere, i 2010, giftede de sig i Belgien, hvor Coman i mellemtiden havde bosat sig. I 2013 forsøgte de at flytte sammen i Rumænien, men Hamilton fik afvist sin opholdstilladelse.
 Coman og Hamilton mente, at de havde ret til at bosætte sig i Rumænien på grund af direktiv 2004/38 som sikrer fri bevægelighed for unionsborgere og deres familie, inklusiv registreret partner eller ægtefælle uanset familiemedlemmets nationalitet (artikel 3(2) a og b). Den rumænske domstol mente ikke, at ’familiemedlem’ kunne inkludere en ægtefælle af samme køn som unionsborgeren, da et sådant ægteskab ikke anerkendes i Rumænien.
 Sagen kørte op igennem det rumænske retssystem indtil den nåede højesteret i 2017, som sendte spørgsmålet videre til EU-domstolen, der nu har afsagt dom til fordel for Coman og Hamilton.
 EU-domstolens legitimitet
 Dommen kræver ikke, at Rumænien skal lovliggøre og indføre homoseksuelle ægteskaber, men udelukkende at den fri


text:
bevægelighed for unionsborgere og deres familier skal respekteres. Et ægteskab, der er lovligt og anerkendes i ét EU-land, er dermed også anerkendt i alle andre EU-lande, hvis ikke af navn, så i hvert fald i opholdsrettigheder. Juridisk set er det altså Coman og Hamiltons belgiske ægteskab, der gør hele forskellen. Havde de giftet sig i USA, kunne sagen let have været en anden.
 Før Coman og Hamilton kan flytte hjem til Rumænien, skal dommen dog gennemføres i rumænsk ret. Den nugældende artikel 277 i Rumæniens civillov skal ændres. Den fastslår nu at, ”et ægteskab mellem to personer af samme køn, indgået i udlandet mellem enten rumænske borgere eller en rumænsk borger og en udlænding, ikke anerkendes i Rumænien.”
 Dermed ligner sagen til forveksling den danske Ajos-sag, som trods et helt andet tema, havde samme konflikt mellem et EU-retligt princip om ligebehandling overfor en klar formulering i almindelig dansk ret.
 I Ajos-sagen var en medarbejder på 60 år blevet opsagt af firmaet Ajos. Almindeligvis skal en funktionær have fratrædelsesgodtgørelse ved fyring efter lang tids ansættelse, men den danske funktionærlovs § 2 a stk 3 gjorde det dengang muligt for en virksomhed at undlade at betale fratrædelsesgodtgørelse, hvis arbejdstageren ved fyringen kunne få adgang til alderspension, og det kunne den 60-årige, som havde opsparet en pension i firmaet.
 Han mente imidlertid, at der var tale om diskrimination på grund af alder i strid med beskæftigelsesdirektivet fra EU 2000/78/EF, som forbyder diskrimination i erhverv og er rettet mod offentlige arbejdspladser.
 I den sag var EU-domstolen og Højesteret uenige. EU-domstolen mente godt at princippet om ligebehandling også med hensyn til alder, kunne overføres til en tvist imellem private. Højesteret mente derimod, at en klar paragraf i den danske funktionærlov som kunne anvendes direkte af private, havde forrang fremfor et EU-retligt princip om ligebehandling. Sagen endte med, at Højesteret ikke fulgte EU-domstolens anbefalinger i sin afgørelse.
 Det er ikke umuligt at forestille sig, at den rumænske højesteret vælger en tilsvarende rute, så Coman og Hamilton alligevel ikke kan komme til at bo i Rumænien. Til glæde for de, der mener, at domstolen går for vidt i sine fortolkninger, men til sorg for homoseksuelle ægtefolk overalt i EU.
 Begge sager viser problemet med at have en domstol, hvis legitimitet medlemsstaterne kun vil anerkende nogle gange – og sjældnere når det angår dem selv end når det angår andre.
 Helga Molbæk-Steensig er Balkanredaktør på Magasinet rØST og EU-analytiker i Oplysningsforbundet DEO.
 En tidligere udgave af denne artikel blev den 6.6.2018 bragt på EU-nyt på DEO.dk


text:
Tabt arbejdssfortjeneste og erhvervsevnetab
 Skæringstidspunktet mellem erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og erhvervsevnetab
 Dom afsagt den 6. oktober 2008.
 Top Toy A/S mod Dansk Metalarbejderforbund som mandatar for A
 A blev i 2003 udsat for en arbejdsskade. Han kom ikke i arbejde igen. Ved en afgørelse af 5. januar 2005 tilkendte kommunen A førtidspension fra den 1. februar 2005. Den 9. marts 2005 traf Arbejdsskadestyrelsen foreløbig afgørelse om A ́s mén. Den 29. juni 2005 traf Arbejdsskadestyrelsen afgørelse om A ́s erhvervsevnetab, som blev fastsat til 80 %, og tilkendte A erstatning herfor med virkning fra den 1. februar 2005. Den første udbetaling ville ske den 1. august 2005. Den 6. december 2005 traf Arbejdsskadestyrelsen endelig afgørelse om A ́s mén, som blev fastsat til 25 %.
 Sagen drejede sig navnlig om, hvornår A ikke længere havde krav på tabt arbejdsfortjeneste. Endvidere var der under sagen spørgsmål om godtgørelse for svie og smerte.
 Højesteret udtalte bl.a., at efter ordlyden af erstatningsansvarslovens § 2, stk. 1, 2. pkt., og dens forarbejder, må bestemmelsen forstås således, at der skal være sammenfald mellem det tidspunkt, hvor retten til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ophører, og det tidspunkt, hvor retten til erstatning for erhvervsevnetab indtræder. Højesteret fastslog herefter, at skæringstidspunktet mellem A ́s erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og hans erstatning for mistet erhvervsevne måtte fastsættes til den 1. februar 2005. Med hensyn til godtgørelsen for svie og smerte udtalte Højesteret, at A fortsat var syg, da den maksimale godtgørelse for svie og smerte blev nået den 21. juli 2004. På det tidspunkt havde Arbejdsskadestyrelsen endnu ikke truffet afgørelse om at tilkende A méngodtgørelse. A havde derfor krav på godtgørelse for svie og smerte frem til den 21. juli 2004.
 Kommentar til sagen af advokat Brian Bruun Hansen.
 Højesteret har ved dom afsagt den 6. oktober 2008 (sag 162/2007, 1. afdeling) se her taget stilling til i hvilken periode, der kan kræves erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og svie- og smertegodtgørelse i en sag, hvor der er sket en arbejdsskade.
 Efter erstatningsansvarslovens § 2, stk. 1, ydes erstatning for tabt arbejdsfortjeneste indtil skadelidte kan begynde at arbejde igen. Må det antages, at skadelidte vil lide et varigt erhvervsevnetab, ydes erstatning indtil det tidspunkt, hvor det er muligt midlertidigt eller endeligt at skønne over skadelidtes fremtidige erhvervsevne, jf. §§ 5-8 og § 10 samt § 31 i lov om sikring mod følger af arbejdsskade.
 Højesteret fastslår med dommen, at der skal være sammenfald mellem det tidspunkt, hvor retten til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ophører, og det tidspunkt, hvor retten til erstatning for erhvervsevnetab indtræder. Højesteret fastslår, at retten til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ophører på det tidspunkt, hvor den løbende erhvervsevneerstatning løber fra. På denne måde mener Højesteret, at der på den ene side ikke opstår huller i dækningen for skadelidte og på den anden side ikke sker overkompensation af skadelidte.
 I sagen, der lå til bedømmelse for Højesteret, havde Arbejdsskadestyrelsen truffet en endelig afgørelse om erhvervsevnetabet. Hvorledes retsstillingen er i sager, hvor Arbejdsskadestyrelsen træffer en midlertidig afgørelse om


text:
erhvervsevnetabet, er endnu ikke afklaret. Højesteret afsiger dom i en sådan sag i 2009.
 Efter erstatningsansvarslovens § 3 udgør godtgørelse for svie og smerte 160 kr. (2008-niveau) for hver dag, den skadelidte er syg. Der kan maksimalt kræves 61.000 kr. (2008-niveau).
 Højesteret slår med dommen fast, at skadelidte kan kræve svie- og smertegodtgørelse så længe han er syg, og maksimalt frem til det tidspunkt, hvor Arbejdsskadestyrelsen træffer afgørelse om hans varige mén.
 Højesteret anfører ikke i dommen hvad der ligger i begrebet ”syg”. Efter erstatningsansvarslovens forarbejder kræves det, at skadelidte er sygemeldt og undergivet en vis form for behandling, enten ved læge eller på anden måde, f.eks. ved genoptræning. Sygdommen skal kunne dokumenteres ved lægeerklæring eller lignende. På baggrund af Højesteretsdommen kan der ikke stilles krav om, at skadelidte fortsat skal være under behandling for at kunne kræve svie- og smertegodtgørelse.
 Vor anbefaling.
 I alle arbejdsskadesager, hvor der er tilkendt et varigt erhvervsevnetab som en løbende ydelse, kan der kræves tabt arbejdsfortjeneste frem til det tidspunkt, hvor den løbende ydelse begynder at løbe.
 I de arbejdsskadesager, hvor der er tilkendt et varigt erhverveevnetab, men som et kapitalbeløb, kan der (det tog Højesteret dog ikke stilling til) formentlig kræves tabt arbejdsfortjeneste frem til selve udbetalingstidspunktet. Ellers ville der opstå et hul i erstatningen.
 I de arbejdsskadesager, hvor der alene er tilkendt et midlertidigt erhvervsevnetab som en løbende ydelse, afventer vi en Højesterets afgørelse, som formentlig kommer til næste år. I disse sager anbefales det at opgøre tabt arbejdsfortjeneste også for den periode, hvor den løbende ydelse udbetales – indtil Højesteret måtte sige noget andet.
 I de sager hvor en arbejdsskade ikke er anerkendt, kan der kræves tabt arbejdsfortjeneste indtil det tidspunkt, hvor Arbejdsskadestyrelsens vejledende udtalelse foreligger, medmindre skadevolder eller forsikringsselskabet forinden på forsvarligt grundlag har foretaget et rimeligt skøn over erhvervsevnetabet og udbetalt erstatning for erhvervsevnetabet i forhold hertil. Herved sikres det at den tabte arbejdsfortjeneste afløses af erhvervsevnetabsudbetalingen. Læs mere om den situation her & her.


text:
Advokathjælp sikrede pastor Yerzhan frifindelse i højesteret | Dansk Europamission
 Næste indlæg: Syriske kristne beder om forbønForrige indlæg: Øget samarbejde mellem forfulgte kristne
 Advokathjælp sikrede pastor Yerzhan frifindelse i højesteret
 Pastor Yerzhan Ushanovs fra Kasakhstan blev idømt en stor bøde - blot fordi han havde bedt for en syg kvinde. Men takket være den advokathjælp han fik, blev han frifundet
 Mens jeg for nylig interviewede pastor Yerzhan, gik det op for mig, hvor vigtigt et redskab advokathjælp er i arbejdet for at hjælpe forfulgte kristne – især når politiet anklager dem for forbrydelser de ikke har begået. Pastor Yerzhan fortæller selv at havde han ikke fået advokathjælp, var han ikke blevet frikendt for den forbrydelse han fejlagtigt blev anklaget for.
 Til højre: Pastor Yerzhan og hans familie
 Ransagning lørdag klokken 7
 Sagen startede med at der kom en kvinde til kirken der ønskede forbøn, og han bad for hende med håndspålæggelse. Herefter, den 21. juni 2011, en lørdag klokken 7 om morgenen, bankede det på døren. Han fortæller: “Min ældste datter åbnede døren – og blev skubbet væk. Jeg lå og sov og kom ud i undertøj. Pigen skreg ‘far!'”.
 Agenterne fremviste dokumenter der viste at de var fra KNB, som er en af efterretningstjenesterne i Kasakhstan og i øvrigt arvtageren til KGB.
 På et tidspunkt under ransagningen spurgte de pastor Yerzhan om han ville gå udenfor og fortælle personer fra kirken at de ikke skulle forstyrre ham. Da han kom tilbage, så han bogenModerne hypnose placeret i sit hjem, selvom den slet ikke tilhørte ham. Han blev blandt andet anklaget for at have skadet et menneskes helbred gennem forbøn.
 “Jeg tilgiver dig”
 “Fra begyndelsen tilgav jeg”, fortæller han. “Efter KNB havde ransaget mit hjem i fem timer, sagde jeg til KNB-manden: ‘Jeg tilgiver dig’. Så grinte KNB-manden og sagde: ‘Det sagde en anden pastor også, da vi ransagede hans kirke. Da KNB ransagede hjemmet, serverede min kone te for dem, og de spurgte undrende: ‘Hvorfor det?’ Men hun ønskede at vise KNB-agenterne kærlighed”.
 Dømt af lokal og regional domstol
 Der var to retssager: én mod kirken og én mod pastor Yerzhan. Samlet krævede anklageren 70.000 amerikanske dollars i bøde. Kirken fik dog en god advokat der stiller sine kvalifikationer til rådighed for kristne.
 Efterretningstjenesten havde fundet en person der i retten vidnede om at han havde fået det dårligt af at gå i pastor Yerzhans kirke. Manden påstod at han var kommet trofast i kirken, men Yerzhan siger at han kun har set ham tre gange – og mener i øvrigt at vidnet er en kriminel som KNB havde fundet, og som var villig til at lade sig bruge – mod sandsynligvis at få noget til gengæld.
 Pastor Yerzhan var dog frimodig og ankede sagen til højesteret – og det var her vendepunktet kom. Sundhedsmyndighederne støttede ham nemlig i at bøn for syge ikke var skadeligt, men var en velsignelse.
 De to lavere domstole havde kun lyttet til efterretningstjenesten KNB og deres vidne, men højesteret ville høre hvad kirkens


text:
50 medlemmer mente om kirken. Medlemmerne stod frem og kunne fortælle om hvordan deres liv var blevet forvandlet da de blev kristne, eksempelvis at de før havde været misbrugere, men at Gud havde hjulpet dem med deres problemer, og at de havde fået et helt nyt liv.
 Højesteret valgte i deres vurdering af sagen ikke at tage det falske vidnes forklaring til følge, men lægge vægt på udsagnene fra kirkens medlemmer, der talte positivt om pastoren. Højesteret frikendte pastor Yerzhan i 2012, som beskrevet i Dansk Europamissions blad og på www.forfulgtekristne.dk, og i begyndelsen af 2013 blev han tilkendt en kompensation.
 Frikendelse gav frimodighed til landets præster
 Inden frikendelsen sagde en pastor i landet at: “vi skal passe på med håndspålæggelse”. Efter frikendelsen blev pastorerne glade og beder nu frimodigt for syge med håndspålæggelse.
 Dette er en sag der danne præcedens for andre sager. “Det er vigtigt at vi beder for mennesker”, siger pastor Yerzhan.
 Til trods for at kirken denne gang fik medhold i retten, har KNB intensiveret overgrebene på kristne i den seneste tid i Kasakhstan. Derfor har de kristne brug for økonomisk hjælp så de kan engagere advokater der kan føre deres sag. Disse advokater er i øvrigt ofte kristne. Der er mange omkostninger ved sagerne, og vi, deres brødre og søstre i Vesten, kan konkret række en hjælpende hånd til kristne der udsættes for falske anklager.
 Gud vendte retssag til platform for vidnesbyrd
 Til trods for at have været under falske anklager og gennem tre retssager, siger pastor Yerzhan at Gud gennem sagen har givet ham mulighed for at vidne om sin tro. Pastor Yerzhan siger om sagen: “Det var et åndeligt slag, hvor Satan angreb, men jeg fik også mange venner under sagen, og det var en god tid for mig.
 Jeg tror at alle i politiet vil komme til tro”, fortæller pastor Yerzhan. Mange har hørt vidnesbyrdet om hvordan Gud har forvandlet menneskers liv, eksempelvis alkoholikere og brudte familier.
 Er den kristne tro russisk?
 “Den øverste dommer spurgte hvorfor jeg var blevet kristen, det vil sige valgt den tro der i Kasakhstan anses for at være russernes tro, og hvorfor jeg havde forladt islam.
 Dommeren sagde: Vi er 16 millioner mennesker i Kasakhstan. Vi vil miste vores identitet hvis mennesker bliver kristne.
 Jeg svarede: Jeg er blevet mere kasakhisk efter jeg blev kristen end jeg var før, jeg har for eksempel lært sproget kasakhisk i stedet for kun russisk” [som stadig er hovedsproget i landet, mere end 20 år efter Sovjetunionens sammenbrud, red.]. Yershan fortæller: “Hvis det ikke havde været for retssagen, havde jeg ikke fået mulighed for at vidne for så mange”.
 Det sidste ord han sagde i retten til det falske vidne var: “Du er ikke min fjende. Hvis du har brug for hjælp kan du altid komme i kirke” – og det gjorde at tilhørerne kunne se den holdning mennesker har som tror på Jesus.
 15. mar. Øget samarbejde mellem forfulgte kristne
 12. mar. Kristent arbejderkvarter i Pakistan raseret
 11. mar.


text:
Skat.dk: C.C.2.2.2.5.4 Fradrag for udgifter til repræsentation
 Dette afsnit beskriver reglerne for fradrag for udgifter til repræsentation efter LL § 8, stk. 4.
 Hvad er repræsentationsudgifter?
 Afgrænsning over for personaleudgifter og andre interne udgifter
 Afgrænsning over for driftsudgifter
 Afgrænsning over for reklameudgifter
 Gaver og tobak
 Forbrug af formuegoder til repræsentation
 LL § 8, stk. 4, er ikke begrænset til udgifter nævnt i LL § 8, stk. 1, men gælder alle fradragsberettigede udgifter, som anses for repræsentation.
 Det betyder, at det er nødvendigt først at foretage en vurdering af, om udgiften kan fratrækkes efter LL § 8, stk. 1, eller efter SL § 6, stk. 1, litra a, og derefter vurdere, om der er begrænset fradrag efter LL § 8, stk. 4.
 Repræsentationsudgifter er typisk udgifter, som afholdes for at få afsluttet forretninger eller for at tilknytte eller bevare forretningsforbindelser, og de afholdes over for personer, som ikke er knyttet til virksomheden som medarbejdere.
 Repræsentation har karakter af opmærksomhed eller kommerciel gæstfrihed over for forretningsforbindelser.
 Repræsentationsudgifter er oftest udgifter til:
 Gaver og opmærksomheder over for forretningsforbindelser og deres familier
 Afholdelse af jubilæer, fødselsdage og forretningsindvielser
 Underholdning og fornøjelser
 Deltagelse i fx rejser, udflugter og ferieophold.
 Afgrænsningen af repræsentationsudgifter over for reklameudgifter og personaleudgifter foretages efter de samme kriterier i både skatte- og momsmæssig henseende og i den forbindelse ses på sammenkomsten og anledningen hertil.
 Begrænsningen af fradrag for repræsentationsudgifter gælder, uanset om udgifterne afholdes over for danske eller udenlandske forretningsforbindelser, og uanset om udgifterne afholdes i Danmark eller i udlandet.
 Der er kun tale om udgifter til repræsentation, hvis udgiften afholdes over for personer, der ikke er knyttet til virksomheden som medarbejdere mv.
 Hvis udgiften afholdes over for personer, der er knyttet til virksomheden som medarbejdere mv., er der tale om personaleudgifter, der kan fratrækkes fuldt ud efter SL § 6, stk. 1, litra a.
 Det er derfor nødvendigt at finde ud af, om udgifterne er brugt til personaleudgifter og andre interne udgifter eller til personer, der ikke har en sådan tilknytning til virksomheden.
 Personaleudgifter er udgifter, der afholdes direkte til fordel for de ansatte i en virksomhed, og som knytter sig til velfærdsforanstaltninger, eller tager sigte på at forbedre arbejdsmiljøet eller arbejdsklimaet. Se SKM2003.204.ØLR.
 Bestyrelsesmedlemmer og aktionærer betragtes som medarbejdere, når udgifterne afholdes over for disse i deres egenskab af bestyrelsesmedlemmer og aktionærer. På samme måde betragtes medlemmer af skattepligtige foreninger som medarbejdere, når de udfører et arbejde for foreningen.
 Udgifter til bestyrelsesmøder, generalforsamlinger og medlemsmøder er derfor fradragsberettigede, hvis udgifterne har den nødvendige tilknytning til indkomsterhvervelsen. Udgifterne må fx ikke have karakter af udlodning.
 Hvis udgifterne derimod afholdes over for bestyrelsesmedlemmer, aktionærer eller foreningsmedlemmer i deres egenskab af forretningsforbindelser, er udgifterne ikke fuldt fradragsberettigede som interne udgifter. Der er derfor fx kun begrænset fradrag for udgifter af repræsentativ art, som i forbindelse med en handel afholdes over for en aktionær, der også er kunde i selskabet.
 Medarbejdere i et selskabs moderselskab eller datterselskaber betragtes som "medarbejdere" i det pågældende selskab, når udgifterne afholdes i modtagernes egenskab af medarbejdere i


text:
koncernen.
 Udgifter, som et selskab afholder i forbindelse med et besøg af medarbejdere fra moderselskabet eller et datterselskab, betragtes normalt som fuldt fradragsberettigede, interne udgifter. Derimod anses udgifter afholdt over for medarbejdere i selskabets søsterselskab ikke for interne udgifter.
 Forretningsforbindelser og rådgivere
 En virksomheds forretningsforbindelser anses ikke for medarbejdere.
 Uden ansættelse i virksomheden anses følgende bl.a. for forretningsforbindelser:
 Forhandlere og fuldmægtige
 Kommissionærer
 Konsignanter og agenter.
 Af rådgivere kan nævnes virksomhedens
 der ikke er ansat i virksomheden.
 Eksempelvis er en virksomheds udgifter til bespisning af virksomhedens revisor i forbindelse med gennemgang af regnskaberne en repræsentationsudgift.
 I ganske særlige tilfælde kan det forekomme, at forhandlere, fuldmægtige, kommissionærer, konsignanter og agenter skal sidestilles med medarbejdere.
 Det er eksempelvis, hvis en producent eller importør af et bestemt produkt afholder udgifterne til et kursus eller en instruktion for forhandlerne mv. af et bestemt produkt.
 Det er dog en betingelse, at kurset eller instruktionen ikke har karakter af selskabelighed, og at afholdelsen er nødvendig for at de pågældende forhandlere mv. kan varetage deres salgsopgaver for produktet.
 Hvis det i sådanne tilfælde efter en konkret vurdering er naturligt at sidestille forhandlerne m.fl. med virksomhedens ansatte, kan både rejse-, opholds- og fortæringsudgifter fratrækkes i samme omfang, som hvis udgifterne var afholdt over for ansatte.
 Eksempelvis betragtes bilforhandlere normalt som forretningsforbindelser i forhold til importøren af bilerne. Men hvis importøren i forbindelse med lanceringen af en ny bilmodel inviterer landets hovedforhandlere til en demonstration, der er nødvendig for, at forhandlerne kan varetage deres salgsopgaver, betragtes forhandlerne i denne forbindelse som importørens medarbejdere.
 SKM2010.674.BR, SKM2009.350.SR, SKM2006.543.HR, SKM2006.186.SR, SKM2003.204.ØLR, SKM2002.126.LSR, TfS 1999, 126 VLD, TfS 1995, 272 LSR og TfS 1992, 66 LSR.
 Sammenkomster med blandet deltagelse
 Sammenkomster med blandet deltagelse er sammenkomster, hvor deltagerne er forretningsforbindelser og medarbejdere for den virksomhed, der betaler udgifterne til sammenkomsten.
 Der skal skelnes mellem:
 Repræsentationssammenkomster med begrænset fradragsret for alle udgifterne, og
 Interne sammenkomster med begrænset fradrag for den forholdsmæssige del af udgifterne, der vedrører de deltagende forretningsforbindelser.
 Eksempel 1: Bespisning i anledning af kundebesøg
 En virksomhed arrangerer bespisning i anledning af kundebesøg. Sammenkomster arrangeret for forretningsforbindelser er repræsentationssammenkomster. Det betyder, at alle udgifterne anses for afholdt over for forretningsforbindelserne, så alle udgifter er repræsentationsudgifter med begrænset fradragsret. Der er også tale om repræsentation med begrænset fradragsret, hvis medarbejdere i virksomheden deltager i bespisningen. Det gælder også, selv om antallet af deltagere fra virksomheden overstiger antallet af forretningsforbindelser.
 Eksempel 2: Bespisning af revisor
 Der er tale om repræsentation med begrænset fradragsret for hele udgiften, hvis virksomhedens regnskabschef inviterer revisor på bespisning i anledning af, at årsregnskabet er afsluttet.
 Eksempel 3: Sammenkomst for medarbejdere
 Afholder virksomheden en sammenkomst for medarbejderne, er der tale om en intern sammenkomst med fuldt fradrag for udgifterne. Hvis der deltager forretningsforbindelser, kan den del af udgifterne, der vedrører disse, kun trækkes fra som repræsentationsudgifter. Det er normalt en forudsætning for at anse sammenkomsten for intern, at der kun er en uvæsentlig deltagelse af forretningsforbindelser i sammenkomsten.
 Se dog SKM2003.204.ØLR, hvor Landsretten fandt, at deltagelse af et relativt lille antal forretningsforbindelser


text:
- under 10 pct. af de samlede deltagere - ikke ændrede arrangementets interne karakter.
 Hvis enkelte forretningsforbindelser på denne måde deltager i en julefrokost afholdt for det samlede personale, er der tale om en intern sammenkomst, men der skal ske en forholdsmæssig fordeling af udgifterne.
 Der skal også foretages en forholdsmæssig fordeling af udgifterne, hvis en revisor deltager i et bestyrelsesmøde i egenskab af revisor, og man i tilknytning til mødet afholder en frokost eller middag, hvor også revisoren deltager. I dette tilfælde er udgifterne til middagsarrangementet ikke afholdt over for revisoren, men over for bestyrelsen. Der skal derfor kun ske begrænsning af fradraget for den del af udgiften, der vedrører revisors andel i bespisningen. Resten af udgiften er fuldt fradragsberettiget.
 Se også SKM2008.961.SR, SKM2004.454.VLR og SKM2003.53.VLR.
 Forretningsjubilæer og lignende
 Udgifter til forretningsjubilæer og lignende behandles efter samme regler som beskrevet ovenfor i afsnittet sammenkomst med blandet deltagelse. Se SKM2003.204.ØLR, TfS 1992, 11 LSR og TfS 1997, 408 LSR.
 Arrangementer som fx receptioner kan i særlige tilfælde have et så reklamemæssigt islæt, at udgifterne kan fratrækkes som reklameudgifter efter LL § 8, stk. 1.
 En farvehandel afholdt i forbindelse med selskabets 30-års jubilæum et åbent hus arrangement. Landsskatteretten fandt, at serveringen skulle anses for at have været en mindre servering, der ikke havde haft karakter af en egentlig bespisning. Da betingelsen om, at der skulle have været åben adgang for offentligheden eller for en større, ubestemt kreds af personer, også var opfyldt, ansås receptionen for at have haft et så reklamemæssigt islæt, at samtlige udgifter til receptionen kunne fratrækkes som reklameudgifter efter LL § 8, stk. 1. Se TfS 1993, 34 LSR.
 Slægtninge, private venner og bekendte
 Hvis der har deltaget slægtninge, private venner eller bekendte i et arrangement, kan udgifterne til deres deltagelse ikke fratrækkes.
 To savværksejere ønskede fradrag for 69/86 af udgifterne til en frokost i forbindelse med deres 60 års fødselsdag, hvor 86 personer deltog. Af deltagerne var 69 personer personale og forretningsforbindelser, mens resten var private gæster. Foruden denne frokost holdt savværksejerne private fødselsdagsfester. Højesteret lagde vægt på, at der deltog et ikke ubetydeligt antal slægtninge og venner, og arrangementet havde haft et så personligt islæt, at ingen del af udgifterne var fradragsberettiget. Se UfR 1980, 548 H.
 Se også SKM2003.53.VLR.
 Hvis anledningen til sammenkomsten er af privat karakter, kan udgifterne normalt slet ikke fratrækkes. Det gælder også udgifter til blandede sammenkomster af privat karakter.
 Det drejer sig om eksempelvis udgifter i anledning af forretningsindehaverens fødselsdag, sølvbryllup og lignende mærkedage af mere personlig karakter.
 I disse tilfælde er fradrag normalt helt udelukket, selv om der blandt gæsterne skulle være et større eller mindre antal forretningsforbindelser og medarbejdere.
 Hvis eksempelvis en professionel fodboldklub i sponsoraftalen kontraktligt forpligter sig til at afholde udgifter overfor sponsorerne til bespisning inden kampstart, skal fodboldklubbens udgifter hertil vurderes efter SL § 6, stk. 1, litra a. Se SKM2001.589.VLR og Skatteministeriets kommentar i SKM2002.440.DEP.
 I SKM2001.589.VLR var der tale om driftsudgifter med fuld fradragsret. En fodboldklub afholdte udgifter til traktementer for sine sponsorer.