text:
Begge børn vil således også efter overdragelsen begge være tvunget til at respektere den indgående lejekontrakt. Dette forhold bør afspejle sig i vurderingen af ejendommens handelsværdi i relation til, om lejligheden skal anses som fri eller udlejet.
 Højesteret har i SKM2013.841HR også afsluttende i afgørelsen anført "Under disse omstændigheder finder Højesteret, at udlejningen til B's sønner ikke kan anses at udgøre en sådan byrde for B, at dette har betydning for fastsættelsen af lejlighedens handelsværdi ved salget til ham".
 Højesteret tydeliggør hermed, at det netop er de i afgørelsen gældende omstændigheder, der medfører af Højesteret træffer den pågældende afgørelse. Repræsentanten mener, som nævnt ovenfor, ikke at omstændighederne kan anses for sammenfaldende, hvor det bindende svar ikke udelukkende kan besvares med henvisning til Højesteretsafgørelserne.
 Med henvisning til ovenstående forskelle i præmisserne i forhold til de omtalte Højesteretsafgørelser, anses et nedslag på 14 % i forhold til handelsværdien som fri er ganske rimeligt, og bør derfor kunne anvendes i forbindelse med overdragelsen.
 SKAT har i det bindende svar anført, at overdragelsen skal ske til en værdi som tredjemand vil betale for ejendommen på tidspunktet for overdragelsen. Såfremt ejendommen skulle overdrages til en tredjemand med den nuværende lejekontrakt, kan der ikke herske tvivl om, at ejendommens handelsværdi ville være væsentlig lavere end SKATs vurdering på 2.650.000 kr.
 SKAT indstiller at Landsskatteretten stadfæster SKATs afgørelse.
 Der er også anmodet om bindende svar på det samme spørgsmål den 22. september 2014. På dette tidspunkt var alene B og C tilmeldt på adressen.
 Lejlighedens handelsværdi blev på daværende tidspunkt fastsat til 2.650.000 kr. Ifølge Realkreditrådets Boligmarkedsstatistik, er realiserede handelspriser på ejerlejligheder i området steget efterfølgende.
 I forbindelse med ny anmodning om Bindende svar den 2. februar 2015 er der indsendt kopi af lejekontrakt mellem H1 ApS som udlejer og C og D som lejere.
 Lejemålet løber fra 1. februar 2015 til 1. juli 2017.
 C og D er klassekammerater fra gymnasiet i By Y1.
 Der er desuden indsendt kopi af købsaftale vedrørende lejligheden med overtagelsesdag den 1. marts 2015. Aftalen er dateret den 2. februar 2015, men er ikke underskrevet. Af aftalen fremgår det ikke, at der er tale om en udlejet lejlighed.
 Lejligheden er uhensigtsmæssig indrettet som delelejlighed, idet adgang til badeværelse sker gennem det ene værelse. Yderligere er et værelse oplyst fremlejet til C.
 Det fremgår af klagen, at Højesteretsafgørelserne SKM2005.137.HR og SKM2013.841.HR adskiller sig fra forholdene i det bindende svar ved, at ejendommene i Højesteretsafgørelserne overdrages fra hovedaktionærens selskab til henholdsvis hovedaktionæren selv og hovedaktionærens søn.
 Det ændrer ikke på retspraksis, at overdragelsen sker til en søn og datter i fællesskab.
 Højesteret har i SKM2005.137.HR udtalt, at der ikke skal tages hensyn til lejemål, når salget sker til lejer.
 Ejendommen Adresse Y1 er udlejet til hovedaktionærens datter i fælleskab med D. En del af lejemålet er fremlejet til hovedaktionærens søn. Sønnens tidligere klassekammerat har en tidsbegrænset lejekontrakt, hvor der på overtagelsestidspunktet resterer 16 måneder.
 Den delvise udlejning af lejligheden, i en kortere tidsbegrænset periode til en bekendt, udgør ikke en sådan byrde for


text:
hovedaktionærens børn, at dette har betydning for fastsættelsen af lejlighedens handelsværdi, ved overtagelsen af lejligheden.
 Skattepligtige, der foretager handelsmæssige eller økonomiske transaktioner med en nærmere angivet kreds af interesseforbundne parter (kontrollerede transaktioner), skal ved opgørelsen af skatte- og udlodningspligtige indkomst anvende priser og vilkår i overensstemmelse med, hvad der kunne være opnået, hvis transaktioner var afsluttet mellem uafhængige parter (armslængdeprincippet), jf. ligningslovens § 2.
 For så vidt angår udlejede ejerlejligheder, følger det af SKATs juridiske vejledning, afsnit H.A.2.2.1.1, at der på baggrund af indberettede salgspriser på udlejede ejerlejligheder siden 18. almindelige vurdering pr. 1. januar 1986 har dannet sig en administrativ praksis, hvorefter ejendomsværdien for en udlejet ejerlejlighed almindeligvis ansættes til 50 % af, hvad ejendomsværdien ville være blevet ansat til, hvis ejerlejligheden havde været fri. Særlige forhold kan dog føre til, at denne praksis fraviges. Der vil således kunne gøres undtagelse i de tilfælde, hvor lejeren vil kunne opsiges med 1 års varsel, jf. lejelovens § 83, stk. 1, litra a, sammenholdt med § 84, og § 86, stk. 1. I sådanne tilfælde skal lejligheden vurderes, som om der var tale om en fri ejerlejlighed, idet der dog kan indrømmes et skønsmæssigt nedslag på op til 20 % under hensyn til opsigelsesfristen. Det samme gælder i tilfælde, hvor lejeaftalen er tidsbestemt og derfor ophører uden opsigelse ved lejeperiodens udløb.
 Det lægges til grund, at selskabet og B samt C er omfattet af den kreds af interesseforbundne parter, der efter ligningslovens § 2 skal anvende priser og vilkår på armslængde ved transaktioner med hinanden.
 Det lægges endvidere til grund, at markedsværdien af ejerlejligheden er 2.650.000 kr., når der ikke tages højde for lejemålet.
 Det er oplyst, at et værelse er fremlejet til C. Der er ikke fremlagt en fremlejeaftale.
 Af udkastet til købsaftalen, dateret den 2. februar 2015, fremgår det ikke, at ejerlejligheden er udlejet. Det fremgår heller ikke af købsaftalen, at B samt C skal respektere den indgåede lejeaftale med D.
 Af lejekontraktens § 11 fremgår det, at lejeaftalen fra udlejers side er tidsbegrænset, og at lejemålet ophører uden yderligere varsel den 1. juli 2017, hvis ikke der mellem lejer og udlejer er indgået anden aftale inden da.
 Henset til den kortere delvise udlejning af lejligheden, og muligheden for udlejer og lejer at indgå aftale om opsigelse før den tidsbestemte lejeperiodes ophør, finder Landsskatteretten ikke, at udlejningen til B og D udgør en sådan byrde for B og C som købere, at dette ved værdiansættelsen i forbindelse med overdragelsen kan medføre et nedslag i henhold til ovennævnte praksis.

type: other


text:
Ny risiko for hovedentreprenører?
 onsdag d. 23. oktober, 2019
 Højesteret har i en nylig dom slået fast, at en hovedentreprenør kan hæfte over for en skadelidt tredjemand for en underentreprenørs ansvarspådragende fejl. I dette tilfælde ved udførelsen af en styret underboring, hvorved en tredjemands ledning blev beskadiget. Men er der derved skabt en ny retsstilling?
 Af Peter Højriis-Andersen
 Enkelte advokater har udtrykt, »at konsekvensen af dommen bliver, at langt de fleste hovedentreprenører fremadrettet kommer til at hæfte for de skader, som en underentreprenør forvolder i forbindelse med udførelse af en styret underboring«.
 Men kan man udlede det af dommen? Og er der reelt tale om en ny retsstilling?
 Det mener Willis Towers Watson ikke. Og under alle omstændigheder kan en hovedentreprenør ved relativt begrænsede procedurer eliminere risikoen.
 Faktuelt var der tale om en sag, hvor bygherre havde indgået en aftale med en hovedentreprenør om at etablere en ny trykledning over en strækning på cirka 10 kilometer. Etableringen skulle ske ved styret underboring.
 Hovedentreprenøren indgik herefter aftale med en underentreprenør om udførelsen af arbejdet med styret underboring. Under udførelsen af dette arbejde blev et kabel tilhørende en ledningsejer (tredjemand) beskadiget.
 Ledningsejeren stævnede herefter underentreprenøren, der blev erklæret konkurs. Underentreprenøren havde ikke tegnet ansvarsforsikring, der dækkede skaden. Ledningsejeren stævnede derfor hovedentreprenøren.
 Spørgsmålet var herefter, om hovedentreprenøren havde pådraget sig et erstatningsansvar enten ved selv at have handlet ansvarspådragende eller ved at hæfte for underentreprenørens ansvarspådragende fejl.
 Højesteret fandt, at hovedentreprenøren, uanset at han ikke selv havde handlet ansvarspådragende, under de konkrete omstændigheder hæftede for underentreprenørens skadegørende handlinger og derfor måtte udrede erstatning til den skadelidte ledningsejer.
 Som nævnt indledningsvist er dommen af enkelte blevet udlagt således, at en hovedentreprenør fremover over for en skadelidt tredjemand vil hæfte for alle de fejl, som en underentreprenør, der udfører styret underboring, måtte forvolde.
 Men er det nu også rigtigt? Hvad var det egentligt, at Højesteret konkret udtalte?
 Det fremgår af dommen, at Højesteret indledningsvist bemærkede, at udgangspunktet (stadig) er, at der ikke påhviler en hovedentreprenør et hæftelsesansvar for en selvstændigt virkende underentreprenørs skadegørende handlinger uden for kontraktforhold.
 Dermed siger Højesteret, at hvis vi er inden for et kontraktforhold, hvor en underentreprenørs arbejde påførte bygherre en skade, så hæfter hovedentreprenøren grundet kontrakten med bygherre for underentreprenørs fejl.
 Spørgsmålet er så, hvorfor kommer Højesteret så i den konkrete sag frem til det modsatte, nemlig at hovedentreprenøren hæftede for underentreprenørens fejl, når udgangspunktet var det modsatte? Hvad var de særlige forhold, der gjorde sig gældende i den konkrete sag?
 Højesteret anfører, at når der foretages en styret underboring i et område, hvor man ved, at der er ledninger i jorden, så er der per definition tale om et særligt risikobetonet arbejde, der kræver, at entreprenøren er særligt agtpågivende i forbindelse med planlægning og udførelsen af selve arbejdet.
 Højesteret fandt, at hovedentreprenør og underentreprenør var bekendt med, at der var ledninger i området, hvor underentreprenøren skulle udføre styret underboring (man havde indhentet oplysninger i LER-registeret), men at det ikke af disse fremgik præcist, hvor ledningerne var placeret (herunder i


text:
hvilken dybde). Da underentreprenøren desuagtet valgte at udføre arbejde uden yderligere undersøgelser, så var underentreprenøren ansvarlig for skaderne.
 I forhold til hovedentreprenøren udtaler Højesteret, at når en hovedentreprenør overlader særlig risikobetonet arbejde til en tredjemand, så har hovedentreprenøren pligt til ved tilsyn og kontrol med den udførende underentreprenør at sikre, at risikoen for skader begrænses mest muligt.
 Da hovedentreprenøren ifølge Højesteret ikke havde ført tilsyn og kontrol med underentreprenørens særlige risikobetonede arbejde, så fandt Højesteret, at hovedentreprenøren hæftede for skaden over for tredjemanden (ledningsejeren).
 Spørgsmålet er herefter, hvad skulle hovedentreprenøren i den konkrete situation så have gjort, for at han under de konkrete omstændigheder ifølge Højesteret, havde udøvet det fornødne tilsyn og kontrol? Hvilke aktiviteter skulle han have iværksat.
 Højesteret anfører herom i dommen to konkrete aktiviteter, som hovedentreprenøren kunne have udført for at iagttage denne tilsyns- og kontrolforpligtigelse i forhold til underentreprenøren.
 For det første kunne hovedentreprenøren før arbejdets udførsel have sikret sig, at han enten selv indhentede detaljerede oplysninger om ledningernes nøjagtige placering (fra ledningsejeren) og videregive dem til underentreprenøren eller alternativt kunne hovedentreprenøren kontrollere, at underentreprenøren selv havde indhentet disse detaljerede oplysninger.
 For det andet kunne hovedentreprenøren have sikret sig, at underentreprenøren havde tegnet en ansvarsforsikring med dækning for ansvar for skader påført ved jordarbejde.
 Højesteret finder herefter, at under de anførte omstændigheder (må læses således, at da man har forsømt de to ting), så er hovedentreprenøren nærmest til at bære risikoen for skaderne på tredjemands ledninger.
 Efter Willis Towers Watsons opfattelse kan det ikke på baggrund af dommen konkluderes, at "konsekvensen af dommen bliver, at langt de fleste hovedentreprenører fremadrettet kommer til at hæfte for de skader, som en underentreprenør forvolder i forbindelse med udførelse af en styret underboring".
 Men budskabet fra Højesteret er klart:
 Hvis en hovedentreprenør intet foretager sig, så risikerer han efter omstændighederne at hæfte for en underentreprenørs fejl over for en skadelidt tredjemand, når der udføres særligt risikobetonet arbejde.
 Hvis hovedentreprenører ønsker at undgå denne hæftelse, så skal de som minimum sikre sig en dokumenterbar procedure for:
 at detaljerede oplysninger om ledningernes konkrete placering i området, hvor der skal foretages styret underboring eller andre særligt risikobetonede arbejder, er indhentet af enten hovedentreprenøren selv eller den udførende entreprenør forud for arbejdets udførsel, og
 at et eventuelt ansvar for den udførende underentreprenør er afdækket enten via underentreprenørens egen løbende ansvarsforsikring eller på en projektspecifik ansvarsforsikring udtaget af bygherre/totalentreprenør/hovedentreprenør eller andre.
 Gør hovedentreprenøren det, så er han godt på vej til ikke at hæfte for underentreprenørs fejl selv ved særlige risikobetonede arbejder. Men det afhænger naturligvis af de konkrete omstændigheder i øvrigt.
 Hvis du har behov for rådgivning eller sparring, bør du drøfte det med din forsikringsmægler eller anden rådgiver.
 peter.hojriis-andersen@willistowerswatson.com


text:
Skat.dk: Udenlandsk fond - selvstændigt skattesubjekt
 07 Jan 2015 09:46
 1. afdeling, 243/2013
 Stiftund, trust, fondsformue, ejendomsret, bevisbyrde
 Den juridiske vejledning 2014-2 C.B.2.15.1
 Den juridiske vejledning 2014-2 C.B.2.15.2
 Poul Søgaard, Jytte Scharling, Vibeke Rønne, Michael Rekling og Kurt Rasmussen.
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 15. afdeling den 8. oktober 2013.
 Der er for Højesteret fremlagt et betydeligt antal dokumenter, herunder materiale tilvejebragt fra skattemyndighederne i Liechtenstein og Guernsey.
 G1 Stiftung
 Det fremgår af "Appointment of a Protector and his authority to act", at advokat SS den 23. marts 1998 blev udpeget som den første protektor for G1 Stiftung.
 Af et bilag fremsendt af G1 Stiftung den 2. april 2014 fremgår bl.a., at fondens indestående den 31. december 2009 var ca. 3,1 mio. euro, og at indeståendet den 31. december 2013 var ca. 0,9 mio. euro. Det fremgår endvidere, at der i perioden fra 2009 til 2013 blev udbetalt følgende beløb:
 Der er i bilaget ud for de enkelte beløb anført ..., hvilket efter det oplyste står for DA.
 For Højesteret er der for de enkelte udbetalinger fremlagt bl.a. mails, hvori DA har anmodet om tildeling af de anførte beløb. I enkelte tilfælde er der ansøgt om tildeling af et større beløb end det, der blev imødekommet.
 I anmodningen om tildeling af 15 mio. kr., der formentlig er udfærdiget i marts 2012, hedder det:
 "Dear President of the Foundation Council.
 Please consider the granting of a distribution of Danish Kronor 15 million for the benefit of the Guernsey domiciled G6 Trust. These funds should be deposited in an escrow account to be administered by the firm of advocates, R3, who would be acting as escrow agent. I acknowledge that such a distribution would be subject to the condition that apart from reasonable associated legal costs the funds were used exclusively for the purchase of the H1 property in accordance with the attached purchase agreement prepared by R4 Law firm and signed by Jyske Bank on 21 December 2012. Were the transaction not to be completed by 30 June, 2012 however, I would request that all of the funds be returned to the G1 Stiftung.
 It is my understanding that the G1 Stiftung Foundation Council would be exercising its full discretion in keeping with the Founder's wishes after due consideration and deliberation. The purpose purchase of H1 has been under review for some time and I know that the Council is accordingly well informed of the relevant details. This request has been counter-signed by other members of the beneficial class to reflect the general support that has been established for this particular project. Many thanks for considering this request. "
 G6 Trust
 Der er for Højesteret fremlagt mails mellem bl.a. DA og danske og udenlandske rådgivere for perioden fra november 2011 til marts 2012 vedrørende etableringen af G6 Trust. Af disse mails fremgår, at der i nogle tilfælde er sendt kopi til A.
 Af "Deklaration of Trust - G6 Trust" udarbejdet af R3, Guernsey, den 21. marts 2012


text:
fremgår bl.a., at der som begunstiget er indsat DA, CA og DAs børn og gudbørn. Under overskriften "Excluded Persons" er anført A med følgende tilføjelse:
 "Provided that A shall only be an Excluded Person for so long as there is a Beneficiary who is alive or en ventre sa mère and so capable of taking (and who is not a charity) and for the avoidance of doubt A shall not be an Excluded Person if all the Beneficiaries (other than charity) have died or are incapable of existing."
 Det fremgår endvidere, at advokat SS er indsat som "Original Protector".
 Af ejerbog for G5 ApS fremgår, at der den 14. januar 2012 blev udstedt A-anparter for 80.000 kr., og at der den 7. maj 2012 skete kapitalforhøjelse ved tegning af 720.000 kr. B-anparter. A-anparterne har en stemmeværdi på 10 gange B-anparterne. Af ejerbogen fremgår endvidere, at DA ejer samtlige A-anparter, og at G9 Trustees Limited as Trustee of G6 Trust, Guernsey, ejer samtlige B-anparter.
 Af udskrift af ekstraordinært møde afholdt den 7. maj 2012 i G5 ApS fremgår, at G9 Trustees Limited as Trustee of G6 Trust tegnede sig for 720 B-anparter til en pris på 20.479,50 kr. for hver anpart af 1.000 kr., eller i alt 14.745.240 kr.
 Af årsrapport for G5 ApS for 14. januar - 31. december 2012 fremgår bl.a., at der under anlægsaktiver er anført grunde og bygninger for ca. 33 mio. kr., at der er gæld til realkreditinstitutter på ca. 19,6 mio. kr., at der er en anpartskapital på 800.000 kr., og at der er ca. 14 mio. kr. i overkurs ved emission.
 Om realkreditlånene i ejendommen H1 er det i en mail af 20. marts 2013 fra A til WR fra G10 Group anført bl.a., at der er afgivet garanti af DAs mor, CA og DAs tante, EA.
 Der er endvidere fremlagt en lejekontrakt med G5 ApS som udlejer og A som lejer. Det fremgår heraf, at lejemålet på 80 m2 er en "del af en lejlighed beliggende ... ". Det er anført, at lejeforholdet begyndte den 1. februar 2012.
 Til brug for Højesteret er der afgivet supplerende forklaring af A og forklaring af advokat SS, DA og advokat NJ. Det bemærkes herved, at Højesteret ved kendelse af 10. juni 2014 (UfR 2014.2740) pålagde advokat SS at afgive forklaring til brug for sagen om forhold, der er kommet til hans kundskab ved udøvelsen af hans virksomhed som protektor i og advokat for henholdsvis G1 Stiftung og G6 Trust.
 A har forklaret bl.a., at han er "ankermand" for driften af ejendommen H1, og at han har "grønt kort". Et selskab må kun drive en landbrugsejendom, hvis der bor en person med "grønt kort" i hovedbygningen på ejendommen. Han opfylder denne betingelse for G5 ApS.
 Han gik personligt konkurs i 2011. Han havde en gæld på 290 mio. kr. Han havde gæld til Jyske Bank, Roskilde Bank, Fionia Bank og yderligere en bank. Finansiel Stabilitet overtog Roskilde Bank, Fionia Bank og den yderligere bank. I forbindelse med


text:
konkursen blev der således forhandlet med advokat IP, som repræsenterede Finansiel Stabilitet. Der blev også forhandlet med advokat KK, som repræsenterede Jyske Bank, der havde pant i godset H1. Advokat IP kontaktede G1 Stiftung for at høre, om G1 Stiftung ville bidrage i forbindelse med en akkordering af gælden. Det ville G1 Stiftung ikke.
 NP fra Jyske Bank, foreslog, at A kontaktede advokat NJ. Den nye ejerstruktur for H1 blev udtænkt med hjælp fra DAs kontakter i Tanzania og England. Forløbet fra de indledende forhandlinger under betalingsstandsningen til den endelige gennemførelse af den nye ejerstruktur varede omkring to et halvt til tre år. Jyske Bank krævede først en pris for H1 på 45 mio. kr. Det første møde herom var med advokat KK. De efterfølgende møder var med Jyske Bank. Tiden gik, og der blev foretaget vurderinger af ejendommens værdi. Handelen blev lukket på omkring 32 - 32,5 mio. kr.
 Han har ikke været i kontakt med G1 Stiftung siden november 2009. Dog deltog han i et telefonmøde på advokat NJs kontor i forbindelse med etableringen af den nye ejerstruktur for H1. Ved nærmere eftertanke deltog han i to telefonmøder i forbindelse med etableringen af den nye ejerstruktur. Ved møderne deltog advokat NJ og pr. telefon DA. Ved i hvert fald et af møderne deltog advokat SS samt pr. telefon en repræsentant for G1 Stiftung og folk fra R3 på Guernsey. Repræsentanten for G1 Stiftung var vistnok PS. I forbindelse med etablering af den nye ejerstruktur skulle der laves omfattende budgetter, hvilket han bistod med. Han var den eneste, som kendte driften på H1, og derfor kunne budgetterne kun laves af ham. Efterfølgende lavede han et femårigt budget sammen med DAs kompagnon, der bor i Danmark.
 Han har ikke skullet godkende G1 Stiftungs udlodninger til DA. Han vidste, at G1 Stiftung havde udbetalt de 15 mio. kr. efter anmodning fra DA, og at DA havde modtaget andre beløb. Han er dog overrasket over de nu fremlagte oplysninger om, hvor store beløb DA har modtaget. Han har talt i telefon med DA om beløbene, og DA har i den forbindelse ikke afvist, at han har modtaget dem. Siden 2006 har han ikke selv modtaget beløb fra G1 Stiftung.
 DA indgav en "Request for distribution" til G1 Stiftung vedrørende 15 mio. kr. til brug for erhvervelse af H1. Han kan ikke udelukke, at DA har sendt denne "Request for distribution" til ham, og at han har returneret den med underskrift til DA. Han kan dog ikke huske, om dette er sket. Han har ikke været involveret i andre udbetalinger fra G1 Stiftung til DA.
 De fremlagte delvis anonymiserede mails fra DA til G1 Stiftung er muligvis sendt til PS som repræsentant for G1 Stiftung. Når der i mailen af 8. maj 2011 står "I am happy my father was able to brief you on the situation with H1", tænkes der formentlig på et af telefonmøderne på advokat NJs kontor.
 Hans dagligdag på H1 har ændret sig, bl.a. fordi han er blevet skilt


text:
fra sin hustru. Han bor i stueetagen. Resten af huset anvendes af DA og dennes gæster, når DA er i Danmark. Tidligere rådede han over hele huset. Stueetagen rummer også godskontoret, hvorfra driften administreres. Regnskaber for G5 ApS udarbejdes af statsautoriserede revisorer R2. A underskriver ikke regnskaberne.
 Lejekontrakten mellem G5 ApS og ham selv, hvor underskrifterne er dateret 1. februar 2012, kan ikke være underskrevet på denne dato, fordi DA på denne dato ikke var i Danmark. Den 1. februar 2012 blev parterne enige om lejekontraktens indhold. Lejekontrakten er formentlig underskrevet efter september 2013.
 H1 er DAs barndomshjem. DA har altid haft et værelse på H1. Han kender ikke DAs fremtidsplaner.
 På baggrund af advokat IPs drøftelser med G1 Stiftung i forbindelse med konkursen mener A ikke, at G1 Stiftung vil udlodde yderligere beløb til ham. Han har forstået, at G1 Stiftung på grund af hans økonomiske situation ikke ønsker at udlodde beløb til ham. Han har dog ikke selv kontaktet G1 Stiftung og forhørt sig om mulighederne for udlodning af yderligere beløb. Tidligere har han kun fået beløb fra G1 Stiftung i forbindelse med, at han har været i Liechtenstein og der har underskrevet en ansøgning. Han har i dag ikke råd til at rejse til Liechtenstein for at anmode om beløb fra G1 Stiftung.
 Han har ikke været i kontakt med advokat SS i det sidste halve år. Dog har advokat SS i foråret 2014 sendt en mail til ham med anmodning om at modtage regnskab og budget for G5 ApS. Han sendte herefter regnskabet til advokat SS.
 Han har ikke beslutningskompetence i G6 Trust. Han ved ikke, hvem der har beslutningskompetence i G6 Trust. Han ved heller ikke, hvorfor advokat SS blev protektor i G6 Trust. Han ved endvidere ikke, hvorfor beløbet fra G1 Stiftung til brug for erhvervelsen af H1 skulle udloddes via G6 Trust. Han har ikke kendskab til internationale skatte- og selskabsforhold. DA bor i Tanzania, og han ønsker ikke at eje H1 i eget navn, idet han i så fald skal beskattes i Danmark.
 Advokat SS har forklaret bl.a., at han fortsat er protektor i G1 Stiftung. Efter hans bedste overbevisning er det korrekt, at A ikke har modtaget udlodninger fra G1 Stiftung siden 2006. Ham bekendt er der ikke andre end DA, som har modtaget udlodninger fra G1 Stiftung, siden han sidst afgav forklaring i Højesteret den 13. august 2009.
 Han deltager ikke i beslutningsprocessen i forbindelse med udlodninger fra G1 Stiftung. Denne beslutningsproces henhører under fondsbestyrelsen. Han har ingen indflydelse på beslutninger om udlodninger. Hans opgave består i at godkende, at fondsbestyrelsens beslutninger er i overensstemmelse med vedtægterne. Hans kontrol i relation til G1 Stiftung foregår på den måde, at han bliver kontaktet med en anmodning om godkendelse af en udlodning. Nogle gange sker anmodningen om godkendelse pr. telefon. Men der bliver altid fulgt op på skrift. Hans skriftlige godkendelse sker typisk på et årligt møde. Hans kontrol i relation til G1 Stiftung består navnlig i at sikre, at udlodninger sker


text:
i overensstemmelse med vedtægterne. Han skal blandt andet kontrollere, om udlodningerne sker til personer, som er begunstigede i henhold til vedtægterne. Han får endvidere hvert år forelagt G1 Stiftungs regnskab. Han ved ikke, om en begunstiget skal give fysisk møde i Liechtenstein for at kunne modtage en udlodning.
 Han er i kontakt med G1 Stiftung omkring tre til fire gange om året. PS er for nylig ophørt med at være repræsentant for G1 Stiftung. Hans kontakt til G1 Stiftung foregår nu primært gennem SA og én eller to andre. Han mener at kunne erindre, at han har talt i telefon med NV, hvor denne repræsenterede G1 Stiftung.
 Han har deltaget i et telefonmøde, som primært vedrørte overførslen af 15 mio. kr. fra G1 Stiftung til G6 Trust. Muligvis har der været flere telefonmøder herom. I telefonmødet eller telefonmøderne deltog blandt andre DA, PS og muligvis flere fra G1 Stiftung samt en eller flere repræsentanter for G6 Trust, herunder vistnok MJ. Han har ikke drøftet G1 Stiftungs forhold med A og DA, bortset fra at han har deltaget i drøftelser i relation til købet af H1. I den forbindelse har han dog primært talt med advokat NJ og advokat JP. Han har ikke med A haft drøftelser, som direkte har vedrørt købet af H1. Han har talt med A i forbindelse med dennes konkurs. Han orienterede G1 Stiftung om As konkurs. Han fandt dette naturligt, idet A er begunstiget i G1 Stiftung.
 Han kan ikke erindre at have set "Request for distribution" til G1 Stiftung vedrørende 15 mio. kr. til brug for erhvervelse af H1. Han har ikke talt med A eller DA om denne "Request for distribution", idet han dog ikke husker, præcis hvad der foregik på telefonmødet eller telefonmøderne i forbindelse med overførslen af de 15 mio. kr. fra G1 Stiftung.
 Formålet med etablering af den nye ejerstruktur for H1 var ikke, at A kunne blive boende på H1. Det væsentlige for G1 Stiftung var, at familien kunne bevare sin tilknytning til H1. Han ved, at det var vigtigt for G1 Stiftung, at de 15 mio. kr. gik til dette formål. De 15 mio. kr. har forladt G1 Stiftung. Der er således ikke tale om, at G1 Stiftung har foretaget en investering ved udbetalingen af de 15 mio. kr.
 G1 Stiftung anmodede ham om at blive protektor i G6 Trust. G1 Stiftung ønskede, at han skulle have den samme rolle i G6 Trust som i G1 Stiftung. Han er stadig protektor i G6 Trust. Der er ham bekendt ikke sket udbetalinger fra G6 Trust bortset fra de ca. 15 mio. kr., som blev indskudt i G5 ApS. Han har ikke været i kontakt med G6 Trust siden etableringen af den nye ejerstruktur for H1. Han har ikke modtaget betaling fra G6 Trust for at bistå G6 Trust. Hans deltagelse i et eller flere telefonmøder i relation til overførslen af de 15 mio. kr. fra G1 Stiftung skete på anmodning fra G1 Stiftung. Han modtog formentlig betaling for dette arbejde


text:
fra G1 Stiftung.
 DA har forklaret bl.a., at han er 35 år og uddannet dansk jurist. Han flyttede til Tanzania i 2006. I sin studietid var han seks måneder i Tanzania ved .... Efterfølgende var han med til at etablere en ...fabrik i Tanzania. Han er nu desuden medejer af en ...fabrik, hvor han beskæftiger sig med salg og marketing. Hans plan er at vende tilbage til Danmark på et tidspunkt. Tanzania er ikke et sted, hvor han har lyst til at blive boende. Desuden har han godset H1 i Danmark.
 Han hørte første gang om G1 Stiftung i slutningen af 1990'erne, hvor BA fortalte ham om G1 Stiftung. Dengang ansøgte han ikke om udlodninger. De beløb, som er udbetalt til ham før de 15 mio. kr., modtog han, fordi han er begunstiget i G1 Stiftung. Han har ikke været personligt til stede i Liechtenstein i forbindelse med disse udbetalinger. Han har dog været i Liechtenstein i anden sammenhæng. I Liechtenstein har han mødt repræsentanter for G1 Stiftung, herunder PS. Han har desuden talt i telefon med NV, der også er repræsentant for G1 Stiftung.
 Hans kontakt til G1 Stiftung foregår pr. mail og telefax. Ansøgninger om udlodninger har han typisk sendt pr. telefax. Der kan gå nogle uger, inden han modtager svar på sine ansøgninger. Han begyndte at ansøge om udlodninger i 2009. Han har betalt skat i Tanzania af udlodningerne fra G1 Stiftung, bortset fra de 15 mio. kr., som tilgik G6 Trust.
 Han har ikke holdt sin far, A, orienteret om, hvilke beløb han har modtaget fra G1 Stiftung. A bestemmer ikke over G1 Stiftungs udlodninger. Beslutninger om udlodninger træffes af fondsbestyrelsen. Beslutningerne skal herefter godkendes af G1 Stiftungs protektor, advokat SS. På et tidspunkt indgav han ansøgning til G1 Stiftung om at modtage 60.000 USD, men han fik kun 20.000 USD. Han har også indgivet ansøgninger til G1 Stiftung, hvor han slet ikke har fået nogen udlodning.
 Han blev involveret i overvejelserne om en ny ejerstruktur for H1 i 2010 i forbindelse med As betalingsstandsning. Det var ham, og ikke A, som herefter førte forhandlingerne. Ved etableringen af den nye ejerstruktur for H1 har han fået hjælp fra de nuværende trustforvaltere på Guernsey samt fra advokat NJ og advokat JP. Han har brugt mange forskellige rådgivere. Ved etableringen af den nye ejerstruktur for H1 har A bidraget med sit kendskab til godset. A har været i kontakt med G1 Stiftung vedrørende budgettet for H1 i forbindelse med etableringen af den nye ejerstruktur. G1 Stiftung havde i den forbindelse spørgsmål til A. Disse spørgsmål blev stillet af G1 Stiftung og besvaret af A under telefonmøder. Da han i en mail af 8. maj 2011 skrev "I am happy my father was able to brief you on the situation with H1", tænkte han formentlig på et af disse telefonmøder.
 Det var meget vanskeligt at få udlodningen på 15 mio. kr. fra G1 Stiftung. Repræsentanterne for G1 Stiftung ville kun betale dette beløb, hvis de kunne se, at det


text:
gav mening. G1 Stiftung betingede sig, at advokat SS skulle være protektor i G6 Trust. G1 Stiftung ville have, at advokat SS skulle være protektor i G6 Trust, fordi G1 Stiftung ønskede at sikre, at pengene gik til det rette formål.
 Det var NV, som udfærdigede "Request for distribution" til G1 Stiftung vedrørende 15 mio. kr. til brug for erhvervelse af H1. Denne "Request for distribution" blev udfærdiget sent i processen på et tidspunkt, hvor det skulle gå hurtigt på grund af forhandlinger med Jyske Bank. Han var et sted, hvor han ikke havde mulighed for at udfærdige denne "Request for distribution". Han og NV var enige om ordlyden. A og CA har ikke underskrevet denne "Request for distribution". Han har ikke set dem skrive under og har ikke set nogen udgave af dokumentet med deres underskrift.
 Valget af ejerstruktur for H1, herunder anpartsklasserne i G5 ApS, skyldtes blandt andet den danske landbrugslovning. Ejerstrukturen er endvidere valgt, for at godset H1s indtægter ikke skal være skattepligtige for ham. Det var hans idé at stifte en trust på Guernsey. G1 Stiftung ville ikke være med til at indskyde midler direkte i G5 ApS, idet G1 Stiftung ikke ville være medejer af H1. Det var en principsag for G1 Stiftung. Formålet med at udlodde de 15 mio. kr. via en trust på Guernsey var ikke at skabe et billede af, at pengene ikke kom fra G1 Stiftung. Baggrunden for, at de 15 mio. kr. blev udloddet via G6 Trust var, at der ikke var penge nok til at købe H1, hvis der skulle betales skat af udlodningen. Det var ikke hemmeligt, hvor pengene kom fra. Hvis de 15 mio. kr. var blevet udloddet til ham, skulle han have betalt 30 % af beløbet i indkomstskat i Tanzania. Derfor skete udlodningen direkte til G6 Trust.
 Han har ikke modtaget beløb fra G6 Trust, når man ser bort fra de 15. mio. kr. Det var ham, som besluttede, at A ikke skulle være begunstiget i G6 Trust. A og G1 Stiftung blev ikke inddraget i overvejelser herom. Ved nærmere eftertanke forklarede han, at G1 Stiftung muligvis har været inddraget i sådanne overvejelser. Hans beslutning om, at A ikke skulle være begunstiget i G6 Trust, skyldtes As konkurs.
 Han er enebarn. Det var derfor oplagt, at han skulle overtage H1, som har været i familiens eje i otte generationer. Godset H1 er hans barndomshjem. Mens han læste i København, havde han et værelse på godset H1. Nu har han en lejlighed på godset. Lejekontrakten mellem G5 ApS og A er ikke underskrevet den 1. februar 2012, men på et senere tidspunkt, hvor han var i Danmark. Han er kun i Danmark to gange om året. Lejekontraktens indhold blev fastlagt den 1. februar 2012. Landbruget på H1 drives af en forpagter, og skovbruget drives af A.
 Advokat NJ har forklaret bl.a., at han har været advokat i omkring 30 år. Han er partner i advokatfirmaet R4. Han var den danske advokat i forbindelse med etableringen af


text:
G5 ApS. Han kom med på sagen i juni 2010 som følge af interessekonflikt hos en anden advokat. Han mødte A første gang den 30. juni 2010. Den 7. maj 2012 blev der skrevet under på et tillæg til købsaftalen i forbindelse med erhvervelsen af H1. Forløbet i sagen varede således omkring 22 måneder.
 A var i økonomisk uføre, og ejendommen H1 var overbehæftet. Marginalpantehaveren var Jyske Bank. Han deltog i drøftelser med Jyske Bank om en pris for H1. Han prøvede at få forhandlet prisen ned. Han arbejder meget for banker og kender Jyske Bank og denne banks kreditafdeling. As gæld var så stor, at en rekonstruktion var umulig. H1s fremtid blev drøftet. I den forbindelse hørte han første gang om G1 Stiftung. Han mødtes med G1 Stiftungs protektor, advokat SS. De drøftede muligheder for støtte fra G1 Stiftung. Advokat SSs holdning var ikke imødekommende. Advokat SS spurgte ind til detaljer i forbindelse med et muligt køb af H1, herunder budget og finansiering. Der var nogle forudsætninger, som skulle være opfyldt for at komme i betragtning i forhold til en udlodning fra G1 Stiftung. Advokat SS var skeptisk over for, om det overhovedet var en god idé at erhverve H1. Advokat SS henviste til for høje hektarpriser og vanskeligheder i landbruget.
 Hans kontaktpunkt var A. Han ved ikke, om kontakten videre til G1 Stiftung og advokat SS blev varetaget af A eller DA. Det er hans opfattelse, at A ikke havde afgørende indflydelse på, hvad G1 Stiftung besluttede. G1 Stiftung var meget selvstændig. Han kan genkende navnet PS. Der blev afholdt møder hos NJ. I disse møder deltog advokat SS, A, DA, advokat JP og han selv.
 DA skabte kontakten til trustforvalterne på Guernsey. Ideen til, at en trust på Guernsey skulle indgå i ejerstrukturen for H1, kom fra R5 i Tanzania, som servicerede DA. Ideen om at indskyde en trust på Guernsey fødtes, fordi G1 Stiftung ikke ville være medejer af G5 ApS. Han ved ikke, hvorfor G1 Stiftung ikke ville være medejer af G5 ApS. Han var ikke involveret i skattemæssige overvejelser i forbindelse med etablering af ejerstrukturen for H1. Hvis de 15 mio. kr. var blevet udloddet til DA, ville DA ifølge R5 være blevet beskattet heraf i Tanzania.
 Hovedspørgsmålet i sagen er, om A skal beskattes af afkastet af formuen i G1 Stiftung, der er en fond i Liechtenstein. Skatteministeriets krav er baseret på en betragtning om, at A i skattemæssig henseende må anses som ejer af formuen i fonden.
 Fire dommere - Poul Søgaard, Jytte Scharling, Vibeke Rønne og Michael Rekling - udtaler:
 Efter det oplyste om liechtensteinsk ret lægger vi til grund, at de særlige beføjelser til at råde over en fonds midler, som stifteren af fonden efter liechtensteinsk ret kan forbeholde sig, ikke kan overføres til andre, heller ikke ved arv, og den bedømmelse af forholdet mellem G1 Stiftung og dennes stiftere, som fremgår af Østre Landsrets dom af 14. januar 2005, kan allerede af denne grund ikke overføres på forholdet mellem


text:
G1 Stiftung og A, som ikke var stifter af fonden. Spørgsmålet om beskatning af fondens indtægter hos A må efter vores opfattelse bero på en selvstændig vurdering af, hvorvidt fonden i forhold til ham må anses for et selvstændigt skattesubjekt efter dansk skatteret. Ved denne vurdering lægger vi til grund, at G1 Stiftung efter det oplyste må anses for fondsretligt gyldigt etableret efter liechtensteinsk ret, og at formuen ikke oprindeligt hidrører fra A.
 Efter det anførte stemmer vi for at tage As påstande til følge. Det bemærkes herved, at Skatteministeriet ikke har haft bemærkninger til påstandenes formulering som fuldbyrdelsespåstande.
 Dommer Kurt Rasmussen udtaler:
 A blev få måneder før BAs død i april 1998 indsat som universalarving, og få dage før BAs død blev der foretaget væsentlige ændringer af vedtægterne for G1 Stiftung til fordel for A og hans nærmeste familie.
 Efter bevisførelsen lægger jeg til grund, at der i perioden fra 1998 til 2013 til fordel for A og hans nærmeste familie blev disponeret over G1 Stiftung, således at der herefter er mindre end 1/3-del tilbage af formuen. Når dette sammenholdes med de oplysninger, der er fremkommet om de faktiske dispositioner, finder jeg det godtgjort, at A reelt har rådet således over formuen, at det må sidestilles med en ejers råden over egen formue.
 Med disse bemærkninger stemmer jeg for at stadfæste landsrettens dom.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal Skatteministeriet betale i alt 310.000 kr. til A. Beløbet dækker 10.000 kr. i retsafgift for landsret og Højesteret samt 300.000 kr. til udgifter til advokat for landsret og Højesteret.
 As kapitalindkomst for 2001 nedsættes med 739.243 kr.
 As kapitalindkomst for 2002 nedsættes med 768.813 kr., mod at hans personlige indkomst forhøjes med 124.014 kr.
 As kapitalindkomst for 2003 nedsættes med 799.565 kr., mod at hans personlige indkomst forhøjes med 301.899 kr.
 As kapitalindkomst for 2005 nedsættes med 1.192.813 kr., mod at hans personlige indkomst forhøjes med 203.864 kr.
 As kapitalindkomst for 2006 nedsættes med 1.305.163 kr., mod at hans personlige indkomst forhøjes med 52.214 kr.
 As kapitalindkomst for 2007 nedsættes med 768.813 kr.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal Skatteministeriet inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse til A betale i alt 310.000 kr. Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
Funktionærloven, aktieoptioner, ferieloven
 Funktionærerne havde krav på forholdsmæssig fordeling af optioner som ikke blev tildelt på grund af opsigelse, samt at værdien af optionerne udgjorde en ferieberettiget andel af lønnen, men værdien af optionerne på tildelingstidspunktet blev anset for at være 0 (dissens).
 Dom i sagerne F-21-02 og F-22-02 og F-23-02
 Hovedspørgsmålet i disse funktionærsager er krav om feriepenge af aktieoptioners værdi på tildelingstidspunktet. Afgørelsen vedrører også krav om forholdsmæssig tildeling af aktieoptioner, som ikke blev tildelt på grund af, at ansættelsesforholdet var ophørt. Yderligere behandles spørgsmål om erstatning for et ugyldigt vilkår om udnyttelse af modnede aktieoptioner indenfor en særskilt tidsfrist efter fratrædelse, indregning af værdien af aktieoptioner i lovbestemt såvel som aftalt fratrædelsesgodtgørelse og krav om fuld udnyttelse af en aftalt opsparingsordning, som gav adgang til køb af aktieoptioner med rabat.
 Sagerne er anlagt den 11. juli 2002 ved retten i Lyngby og i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1, 2 og 3 henvist til Sø- og Handelsretten.
 Ingeniørforeningen i Danmark har nedlagt følgende påstande som mandatar for
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til at udnytte 2.700 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet gældende vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte A det tab, A har lidt ved at blive frataget muligheden for at udnytte tildelte aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet i øvrigt gældende vilkår, principalt fastsat som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor A indenfor den
 ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Påstand 2  erstatning for uudnyttede aktieoptioner Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til - mod erlæggelse af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære værdien af de 10.200 optioner, som A inden den 31. marts 2002 udnyttede, opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor A inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til med virkning fra april 2003 at få tildelt 450 aktieoptioner på de for sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, at A er berettiget til at udnytte samtlige disse aktieoptioner i perioden frem til optionernes ordinære udløbsdato, og
 at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte A det tab, A har lidt ved at blive frataget


text:
muligheden for at få tildelt og udnytte 450 aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de for sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, principalt fastsat som forskellen mellem udnyttelseskurs og markedsaktiekurs på det tidspunkt, hvor A inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til A at betale 2.422,09 kr. med procesrente fra den 31. maj 2001 samt til A, subsidiært til Ferie-Konto at indbetale 86.519,92 kr. med tillæg af procesrente af 83.032,63,75 kr. fra den 1. april 2002, og af 3.487,29 kr. fra den 1. april 2004.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til A at betale ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 975 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 samt til A, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstids-unktet af 3.900 stk. aktieoptioner tildelt i april 2001, 2.700 stk. aktieoptioner i oktober 2001 og 450 aktieoptioner tildelt i 2003.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til A at betale 4.158,38 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2002 samt til A, subsidiært til FerieKonto, at indbetale 34.540,17 kr. med tillæg af procesrente af 31.052,88 kr. fra den 1. april 2002, og af 3.487,29 kr. fra den 1. april 2004.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til A at betale As krav på ferietillæg af værdien på tildelingstids-punktet af 3.900 stk. aktieoptioner tildelt i 2001 samt til A, subsidiært til Feriekonto at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 2.700 stk. aktieoptioner tildelt i 2001 og 450 aktieoptioner tildelt i 2003.
 Påstand 5  fratrædelsesgodtgørelse i henhold til funktionærlovens § 2 a
 Intel Denmark ApS tilpligtes til A at betale 55.355,08 kr. med tillæg af procesrente fra den 28. februar 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at værdien af aktieoptionerne indgår i beregningen af As krav på fratrædelsesgodtgørelse i medfør af funktionærlovens § 2a, samt at anerkende at være forpligtet til at betale procesrente heraf fra sagens anlæg.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at værdien af aktieoptionerne indgår i beregningen af As krav på fratrædelsesgodt-gørelse, aftalt i forbindelse med ansættelsen hos Cray Communications A/S samt at anerkende at være forpligtet til at betale procesrente heraf fra sagens anlæg.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at I er berettiget til med virkning fra den 10. april 2001 at få tildelt 2.150 aktieoptioner og med virkning fra den 31. oktober 2001 at få tildelt 405 aktieoptioner på de for sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, at I er berettiget til at udnytte
 samtlige disse aktieoptioner i perioden frem til optionernes ordinære udløbsdato, samt at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte


text:
I det tab, I har lidt ved at blive frataget muligheden for at få tildelt og udnytte 2.550 aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato, på de for sådanne tildelinger normale vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, principalt fastsat som forskellen mellem udnyttelseskurs og markedsaktiekurs på det tidspunkt, hvor I inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver med delelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til I, subsidiært Arbejdsmarkedets Feriefond, at betale 12.757,28 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2000, subsidiært fra indgivelse af processkrift 5 den 29. marts 2005, samt til I, subsidiært til FerieKonto, at indbetale 72.534,55 kr. med tillæg af procesrente af 39.699,67 kr. fra den 1. april 2001, samt af 32.834,88 kr. fra den 1. april 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til I, subsidiært Arbejdsmarkedets Feriefond, at betale ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 5.400 stk. aktieoptioner tildelt i 1999 samt til I, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 1.350 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 og 2.555 stk. aktieoptioner tildelt i
 Intel Denmark ApS tilpligtes til I at betale 3.175,97 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2001, samt til I, subsidiært til FerieKonto, at indbetale 32.834,88 kr. med tillæg af procesrente fra den 1. april 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til I at betale Is krav på ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 1.350 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 samt til I, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 2.555 stk. aktieoptioner tildelt i 2001.
 I har ved domsforhandlingens begyndelse ændret den principale og subsidiære påstand 3, således at der vedrørende beløbet 112.757,28 kr. i den principale påstand og for så vidt angår aktieoptionerne tildelt i 1999 i den subsidiære påstand er tilføjet:" subsidiært Arbejdsmarkedets Feriefond", idet der ikke foreligger en transporterklæring til I for så vidt angår krav om ferietillæg. Efter det oplyste foreligger der sådanne erklæringer i tilsvarende sager, som afventer resultatet af denne sag.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til at udnytte 1.750 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet gældende vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelse er betinget af ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til at erstatte H det tab, H har lidt ved at blive frataget muligheden for at udnytte tildelte aktieoptioner indtil optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet i øvrigt gældende vilkår, principalt fastsat som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor H indenfor
 den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært


text:
fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til - mod erlæggelse af den ved udnyttelsen heraf allerede opnåede gevinst - at oppebære værdien af de 3.800 optioner, som H inden den 31. marts 2002 udnyttede, opgjort som forskellen mellem udnyttelseskursen og markedsaktiekursen på det tidspunkt, hvor H inden for den ordinære udnyttelsesperiode bindende giver meddelelse om et udnyttelsestidspunkt, subsidiært et lavere beløb efter rettens skøn, at forrente med procesrente principalt fra sagens anlæg, subsidiært fra det tidspunkt, hvor optionerne ville have været udnyttet.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til H at betale 2.608,41 kr. med procesrente fra den 31. mal 2001 samt til H, subsidiært til Ferie-Konto, at indbetale 45.330,00 kr. med tillæg af procesrente fra den 1. april 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til H at betale ferietillæg af værdien på tildelingstidspunktet af 1.050 stk. aktieoptioner tildelt i 2000 samt til H, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 2.100 stk. aktieoptioner tildelt i 2001 og 1.750 aktieoptioner tildelt i 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende at være forpligtet til til H at betale Hs krav på ferietillæg af værdien på tildelingstids-punktet af 2.100 stk. aktieoptioner tildelt i 2001 samt til H, subsidiært til FerieKonto, at indbetale feriegodtgørelse af værdien på tildelingstidspunktet af 1.750 aktieoptioner tildelt i 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes til H, subsidiært til FerieKonto, at betale 2.109,48 kr. med tillæg af procesrente fra den 31. maj 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at betale til H 5.636,37 kr. med tillæg af procesrente fra den 28. februar 2002, subsidiært fra sagens anlæg, samt tilpligtes principalt til H, subsidiært til FerieKonto, at betale 704,55 kr. med tillæg af procesrente fra sagens anlæg.
 Intel Denmark ApS har nedlagt følgende påstande
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til at udnytte 2.250 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af As ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til at udnytte 10.200 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af As ansættelse på udnyttelsestidspunktet, mod at A inden 14 dage fra dommens afsigelse betaler forskellen mellem udnyttelseskursen og tildelingskursen på 926.910,36 kr. (bilag 29) modtaget i forbindelse med, at A oprindeligt udnyttede optionerne den 15. maj 2002.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at A er berettiget til at udnytte 375 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af As ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Danmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at I er berettiget til at udnytte 2.150 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen


text:
er betinget af Is ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til at udnytte 1.167 aktieoptioner på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnyttelsen er betinget af Hs ansættelse på udnyttelsestidspunktet, og at Intel Denmark ApS er forpligtet til at levere aktierne til brug for denne udnyttelse.
 Intel Denmark ApS tilpligtes at anerkende, at H er berettiget til at udnytte 3.800 aktieoptioner inden optionernes ordinære udløbsdato på de på tildelingstidspunktet fastsatte vilkår, bortset fra vilkåret om, at udnytt elsen er betinget af Hs ansættelse på udnyttelsestidspunktet, mod at H inden 14 dage fra dommens afsigelse betaler forskellen mellem udnyttelseskursen og tildelingskursen på 22.787,46 USD (bilag 24) modtaget i forbindelse med, at H oprindeligt udnyttede optionerne den 25. marts
 Præsentation af sagens parter og udviklingen efter sagens anlæg Det amerikanske selskab Intel Corporation Inc. købte i 1997 et dansk aktieselskab, der var stiftet den 1. januar 1985, og i perioden 4. august 1993 til 6. september 1999 havde navnet Cray Communications A/S, hvorefter det skiftede navn til Case Technology A/S og endelig til Intel Denmark ApS den 22. april
 De tre sagsøgere, A, I og H (herefter funktionærerne) var alle ansat i Intel, men A var oprindeligt blevet ansat af Cray Communications A/S, og I fulgte med, da Intel købte Olicom A/S. I juni 2001 meddelte Intel, at man ville begrænse aktivitetsniveauet i Danmark og varslede afskedigelse af et større antal medarbejdere. Der blev opsagt 250-300 personer.
 Sagens spørgsmål vedrører det aktieoptionsprogram  Intel Stock Option Program  som funktionærerne ved ansættelsen i Intel blev omfattet af. Optionsprogrammet har i sager med andre medarbejdere været genstand for domstolsprøvelse, og Højesteret afgjorde den 23. november 2004 (Intel sagen  UfR 2005.671 H), at medarbejderne ved fratrædelsen ikke kunne fratages tildelte optioner, og at en betingelse om, at modnede optioner skulle udnyttes inden 90 dage efter fratrædelsen, var ugyldig. Endvidere kunne medarbejdernes krav rettes mod Intel, uanset at optionerne vedrørte aktier i moderselskabet Intel Corporation Inc.
 Efter Højesterets afgørelse har Intel opfyldt tilsvarende krav fremsat under disse sager, hvorefter funktionærerne har frafaldet påstandene herom.
 Der er fortsat uenighed om, hvorvidt og hvordan der skal beregnes feriepenge af aktieoptionernes værdi, om aktieoptionernes værdi skal medtages ved beregning af fratrædelsesgodtgørelse, og om der skal ske yderligere forholdsmæssig tildeling af aktieoptioner. Der er også uenighed om erstatningsansvaret for, at vilkåret om, at optioner skulle udnyttes inden 90 dage efter fratrædelse, var ugyldigt.
 Det fremgår af Intels aktieoptions prospekt af 17. juli 1997 om formålet med optionsplanen: "for the benefit of non-officer employees of Intel Corporation ... The purpose of the 1997 Plan is to advance the interests of Intel by stimulating the efforts of non-officer employees on behalf Intel and heightening the desire of the non-officer employees to continue in the employment of Intel." Optionsplanen omfattede næsten samtlige ansatte. Den nærmere administration af ordningen og tildeling af aktieoptioner er oversat


text:
og gengivet i UfR 2005 side 671H, hvoraf uddrag citeres i det følgende:
 Ordningen administreres af Bestyrelsen og/eller et Udvalg nedsat af Intels Bestyrelse. Bestyrelsen skal besætte ledige stillinger samt afskedige eller udpege Udvalgets medlemmer. Uanset ovenstående og medmindre andet fastlægges af Bestyrelsen, kan Udvalget udpege et eller flere særlige udvalg (»Underudvalg«), der består af et eller flere bestyrelsesmedlemmer i Intel (det kan, men ikke skal være medlemmer af Udvalget) og må delegere beføjelsen til at tilde le optioner til Deltagere, jf. pkt. 5 nedenfor, til at fastlægge vilkår for optio nerne og/eller til helt eller delvist at administrere Ordningen til sådanne Underudvalg. Enhver handling, der foretages af et Underudvalg inden for beføjelsens rammer, anses for at være foretaget af Udvalget. Udvalget skal handle i overensstemmelse med en flertalsafgørelse eller skriftlig samtykke fra et flertal af dets medlemmer.
 Med forbehold af udtrykkelige bestemmelser i 1997-ordningen er Udvalget bemyndiget til at foretage alt, hvad Udvalget finder nødvendigt og hensigtsmæssigt i forbindelse med administration af Ordningen, herunder men ikke begrænset til: (a) at foreskrive, ændre samt ophæve regler vedrørende Ordningen samt definere udtryk, der ikke ellers er defineret i Ordningen, (b) at fastlægge, hvem der er Deltagere, hvilke Deltagere der skal tildeles en option i henhold til Ordningen samt tidspunktet for tildeling af optionen, (c) at fastsætte antallet af Ordinære Aktier, der omfattes af en option, samt disse aktiers udnyttelseskurs eller købspris, (d) at fastlægge samt verificere i hvilket omfang betingelserne for en options udnyttelse er opfyldt, (e) at frafalde betingelser for og/eller fremskynde en options udnyttelse, enten automatisk når en specifik begivenhed indtræffer (herunder i forbindelse med ejerskifte i Selskabet) eller i øvrigt efter Udvalgets skøn, (f) at fastlægge samt ændre vilkårene for tildeling af optioner i henhold til Ordningen (der ikke nødvendigvis er enslydende), (g) at fastlægge i hvilket omfang der skal ske reguleringer i overensstemmelse med Ordningens pkt. 8, og (h) at fortolke Ordningen, eventuelle regler, der følger af Ord-ningen samt vilkår for optioner, der tildeles i henhold til Ordningen, samt loyalt at gøre undtagelser til fordel for Selskabet.
 Udvalgets beslutninger, afgørelser og fortolkninger vedrørende Ordningen, regler, der følger af Ordningen samt vilkårene for optioner, der tildeles i henhold til Ordningen, har bindende og endelig virkning for alle Deltagere og optionsindehavere. Udvalget skal efter eget skøn tage de forhold i betragtning, som Udvalget finder relevante for at kunne træffe en beslutning eller fortolke
 Ordningen, herunder anbefalinger og råd fra ledende medarbejdere eller andre medarbejdere i Selskabet eller advokater, konsulenter og revisorer, som Udvalget måtte engagere.
 Enhver person, der er ansat i Selskabet (en Deltager), kan komme i betragtning ved tildeling af optioner ifølge nærværende Ordning, medmindre den pågældende person er »ledende medarbejder« eller »bestyrelsesmedlem«
 Optioner kan til enhver tid tildeles forud for Ordningens ophør til de af Udvalget udvalgte Deltagere . . . En optionsindehaver har ikke rettigheder som aktionær, før der udstedes aktier til ham eller hende. Optioner, der er tildelt i henhold til Ordningen er ikke nødvendigvis identiske, men alle optioner er underlagt følgende vilkår:
 (a) Kurs.


text:
Udnyttelseskursen for hver option fastsættes af Udvalget. Udnyttelseskursen må ikke være mindre end aktiernes rimelige markedsværdi på tildelingstidspunktet. Udnyttelseskursen skal betales fuldt ud ved udnyttelse. (b) Optionens løbetid, udnyttelse eller bortfald: Hver option skal udnyttes efter Udvalgets nærmere bestemmelse. Optionen bortfalder dog senest 10 år
 efter tildelingstidspunktet. Optionen får virkning fra det tidspunkt, hvor den tildeles.
 (d) Betingelser og begrænsninger for værdipapirer omfattet af optioner: Udvalget kan bestemme, at der skal gælde yderligere betingelser eller bestemmelser for Ordinære Aktier der udstedes ved udnyttelse af en option som nærmere angivet af Udvalget forud for udnyttelse af optionen, herunder betingelser for modning eller omsættelighed, bestemmelser vedrørende bortfald
 eller tilbagekøb samt betalingsmåden for aktier udstedt ved udnyttelse (herunder faktisk aflevering af Ordinære Aktier, som Deltageren allerede ejer).
 (e) Overdragelse: Medmindre Udvalget træffer anden beslutning og i overensstemmelse med de af Udvalget fastsatte procedurer, kan optioner kun overdrages ved:
 De i pkt. 6 (e) angivne personer benævnes »Tilladte Erhververe«.
 Optioner kan kun overdrages, hvis optionerne kan udnyttes på overdragelsestidspunktet. En såkaldt overdragelse eller behæftelse, der ikke er omfattet af (1) og (2) ovenfor, er ugyldig og kan ikke håndhæves over for Selskabet. (f) Annullering af option: Udvalget kan til enhver tid forud for en options udnyttelse med Deltagerens samtykke annullere en option, der tidligere er tildelt, og kan efter eget skøn erstatte den annullerede option med en option til en anden pris, af en anden type og på andre vilkår eller andre beløb."
 Den 27. januar 1999 offentliggjorde Intel et 1:2 aktiesplit. Aktiesplittet er beskrevet i et tillæg til prospektet dateret 14. april 1999. Det fremgår heraf, at det antal aktier, som kan udstedes i henhold til aktieoptionsordningen for 1997, i forbindelse med aktiesplittet er ændret fra 130.000.000 til 260.000.000. Tillægget indeholdt på bagsiden følgende tekst:
 Du tildeles hermed en aktieoption i henhold til Intels aktieoptionsordning af 1997 og har modtaget beskrivelse af aktieoptions-ordningen. Vi gør dog opmærksom på, at Intel forbeholder sig ret til at ændre eller opsige aktieoptionsordningen til enhver tid, samt at tildeling af en option i et givent år eller på et givent tidspunkt ikke på nogen måde forpligter Intel til at tildele dig optio-
 ner fremover eller for et bestemt beløb. Du skal derfor være opmærksom på, at tildelingen sker efter Intels skøn og ikke anses for at udgøre en del af dit normale eller forventede vederlag med forbehold for fratrædelsesgodtgørelse eller lignende betaling.«
 Der blev udsendt Notice of Grant til de personer der fik tildelt optioner, jf. nærmere nedenfor. Vilkårene for optionstildelingen var beskrevet i en optionsaftale, hvoraf fremgår (i oversættelse):
 Med forbehold af Aftalens pkt. 4 kan medarbejderen, såfremt ansættelsesforholdet bringes til ophør af andre årsager end død, Uarbejdsdygtighed (defineret nedenfor), Pension (defineret nedenfor) eller opsigelse som følge af grov misligholdelse, inden 90 kalenderdage efter fratræden udnytte optionen i det omfang, optionen var modnet ved fratræden. Optionen bortfalder på den 90. dag i det omfang, den ikke er blevet udnyttet.
 Ved ansættelsen af en medarbejder blev vedkommende indstillet til en portion aktieoptioner (new hire stock). Et eksempel


text:
på meddelelse herom - Notice ofgrant - er gengivet i UfR 2005.671H:
 The Intel Stock Benefits Administration team is providing this Notice of Grant for Intel Corporation Stock Options that have been granted to you. The following includes important information you should retain for your records.
 Please Note: The total number of Common Shares granted and option price per share reflect all stock splits that have occurred up to the date of this Notice.
 These options are granted under and governed by the terms of the Intel Corporation Stock Option Plan, along with the standard Terms and Conditions. Both documents are enclosed for your reference. Please read them and retain them for your future reference."
 Your Notice of Grant reflects the details about your option granted to buy Intel Corporation stock for this particular grant. This notice states the grant date, the number of shares granted, the option price, the vesting schedule, and the expiration date. Please keep your grant notice for future reference.
 Non-Qualified Options - Options that are taxable upon exercise in the United States. Other countries tax rules may differ.
 Option Price - Also referred to as the grant price or the exercise price; the price you pay per share when you exercise your options. The option price is the average of the high and low market price of the stock - the FMV - on the grant date.
 Notice of grant vedrørende new hire stock var generelt systematiseret således, at en delmæng modnede (vested) hvert år, dog således at samtlige optioner i tildelingen udløb efter for eksem. Udover new hire stock blev der årligt indstillet tildeling af optioner (new stock). Et eksempel på cal" optioner i april 2000 er gengivet i UfR 2005.671H:
 You have been rated Successful and your trend is Equal relative to your peers. Your job grad Effective 1st April 2000 your com-pensation package will be as follows:
 Your annual target full-time T-Cash positions you within Q 3 of the pay-range for your grade
 You have been recommended for a B player stock option grant as follows subject to the proval:
 Meddelelse angik hovedsageligt lønindplacering og lønstigning i forbindelse med en vurdering a tater og succes. Samtidig indstilledes medarbejderen til et antal optioner. Som regel modtog m som den danske ledelse indstillede, men den endelige afgørelsen blev truffet af Intel Corporat 2005.671H:
 Til kompensation for optioner der viste sig ufordelagtige på grund af kursudviklingen, blev der i 20 ling af optioner (»Falcon optioner«). Af præsentationen af Falcon-tildelingen fremgår bl.a.: »The Special 2001 Stock Option Grant Program reflects Intel's commitment to rewarding employee employees with an additional opportunity to benefit from potential increases in Intel's stock price.
 Ifølge en meddelelse af den 3. april 2001 fra Craig Barrett, president og CEO i Intel, blev den appreciation of your continued hard work, diligence, and commitment to our success. We hop our commitment to rewarding employees over the long term is unwavering". Optionerne blev g modtaget optioner i perioden december 1998 til februar 2001 med en


text:
tildelingskurs over 30 US
 tioner med de højeste kurser, modtog en forholdsmæssig større andel af de ekstra optioner. D rede i 2002 og 2003.
 Intel har oplyst, at den ordinære tildeling af optioner i april 2002 blev fremrykket til oktober må at kursen var meget lav og dermed fordelagtig for medarbejderne. I april 2002 fandt alene en m
 Intel Corporation tilbød medarbejderne frivilligt at deltage i en Stock Participation Plan (SPP), ner til 85 % af markedsværdien ved opsparing af mellem 2 og 10 % af lønnen over en periode ansættelse, og ved fratræden ville det opsparede beløb blive tilbagebetalt.
 Intels aktieoptioner er omfattet af ligningslovens § 28. Ifølge et notat om Intel 1997-aktieoptionsplanen, udarbejdet af Ernst & Young den 28. august 1997, udskydes beskatningen af optionerne til det tidspunkt, hvor medarbejderen udnytter sin option. Den skattepligtige gevinst medregnes til den personlige indkomst, men uden at der svares arbejdsmarkedsbidrag. Medarbejderen har ansvaret for at angive gevinsten ved udnyttelsen af optionen til skattemyndighederne ved at opgøre et beløb svarende til forskellen mellem aktuel markedsværdi og udnyttelsesprisen. Aktieavance ved salg af aktierne er skattepligtig kapitalindkomst og opgøres i forhold til markedskursen på udnyttelsestidspunktet.
 Funktionærernes ansættelse, fratrædelse og tildeling/krav på optioner
 A blev pr. 1. januar 1996 ansat i Cray Communications A/S som SW-udviklingsingeniør og omfattet af funktionærloven. Aftalen indeholdt blandt andet en bonusordning knyttet til selskabets overskud og en særskilt fratrædelsesgodtgørelse udgørende månedslønnen på opsigelsestidspunktet gange det antal perioder af 6 måneder, hvor han uafbrudt havde været i selskabet som bonusberettiget medarbejder, dog maksimalt 18 måneder. Det var aftalt, at der ikke skulle beregnes feriepenge af godtgør-elsen. A havde opnået ret til 18 måneders fratrædelsesgodtgørelse, da han fratrådte sin stilling hos Intel.
 Af et tillæg af 7. januar 1997 til ansættelseskontrakten for A, som ville være gældende, såfremt Case Technology A/S blev Intel, fremgår:
 "...the bonus program for you and your colleagues will be changed to the standard Intel bonus programs as applied world wide. As explained, the standard Intel compensation program consists of five primary elements:
 Månedsløn og bonusmål var nærmere beskrevet i tillægget, som også indeholdt "Recommended Intel Stock Options", hvor 1.275 aktieoptioner til modning over de kommende 5 år med henholdsvis 150, 200, 300, 300 og 325 optioner årligt blev indstillet til godkendelse af Intel Stock Commitee. Den 4. februar 1997 bekræftede Intel tillægget til ansættelseskontrakten og angav "job title: software engineer" og "job grade: MS 8".
 Under henvisning til nedskæringerne hos Intel blev A opsagt den 20. august 2001 til fratrædelse den 28. februar 2002 og fritstillet fra den 1. september 2001. Fratrædelsesgodtgørelse var opgjort til 1 måned i henhold til funktionærlovens § 2 a og 18 måneder i henhold til kontrakt (lump-sum) samt et engangsbeløb på 80.000 kr. Intel meddelte, at ikke udnyttede modnede aktieoptioner kunne udnyttes senest 89 dage efter fratrædelsen, og at ikke modnede optioner bortfaldt.
 A solgte sine modnede optioner efter fratrædelsen. Gevinsten herved udgjorde 926.910,36 kr.
 A har krævet tildeling af 2.700 optioner i 2002. Til sammenligning hermed fik A ifølge opgørelsen i


text:
sagens bilag 35 tildelt 975 optioner i 2000 og 3.900 optioner i 2001. I forhold hertil har Intel subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperioden gik fra april til april, og da A fratrådte ultimo februar måned 2002, kan kravet for 2002 under alle omstændigheder ikke overstige 10/12 eller 2.250 optioner, hvis tildeling anses for bagudrettet. Det er uden betydning herfor, at tildelingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001.
 A har yderligere gjort krav på 450 optioner vedrørende tildelingen i 2003 for den periode, han var ansat i 2002.
 Is ansættelsesvilkår ved overgangen fra Olicom A/S til Intel fremgår af en aftale af 23. september 1999. I fik ved ansættelsen tildelt 2.700 optioner til modning over de kommende 5 fem år.
 I opsagde ansættelsesforholdet den 27. februar 2001 til fratrædelse den 31. marts 2001.
 I har krævet tildeling af 2.150 optioner i 2001 og 405 optioner i 2002. Til sammenligning hermed fik I tildelt 5.400 optioner i 1999 og 1.350 optioner i 2000. I forhold hertil har Intel subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperioden gik fra april til april, og da I fratrådte ultimo marts måned 2001, kan kravet vedrørende april måned 2001 kun tages til følge, hvis retten finder, at ordningen var bagudrettet. I 2002 (oktober måned 2001) er der ikke krav på noget, og i givet fald kan et sådant krav ikke overstige 3/12 eller 338 optioner, såfremt tildelingen anses for bagudrettet. Det er uden betydning, at tildelingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001.
 Ved ansættelseskontrakt med ikrafttræden den 1. august 1997 blev H ansat i Intel. Det fremgår af punkt 3.5, at Intel inviterede H til at tage del i "virksomhedens succes" gennem Intel Stock Option Plan: "Therefore, we are pleased to recommend you for a grant of 650 stock options as follows...". De 650 optioner varfordelt til modning over de kommende 5 år med et stigende antal hvert år. Endvidere omtales et aktiesplit, som betød en fordobling af antallet af optioner.
 Ved brev af 20. august 2001 opsagde Intel ansættelsesforholdet under henvisning til den annoncerede nedskæring. Fratrædelsesdatoen var den 31. december 2001, men H blev fritstillet den 1. september 2001. Det fremgik af opsigelsen, at
 H kunne udnytte modnede optioner senest 89 dage efter fratrædelsen, og at ikke modnede optioner bortfaldt. Intel oplyste, at H kunne deltage i SPP, så længe han var på lønningslisten hos Intel, og at det opsparede/overskydende beløb ville blive udbetalt med sidste lønudbetaling. Indbetalingen til SPP fortsatte med 4.179,44 kr. om måneden til og med november måned 2001, og med lønnen for december måned 2001 blev opsparet SPP udbetalt med 16.897,42 kr. H gør under denne sag gældende, at han skulle have haft mulighed for at købe aktieoptioner under SPP-ordningen for det opsparede beløb. Parterne er enige om, at retten til optioner under SPP-ordningen blev anset for skattepligtig lønindkomst af skattemyndighederne.
 H solgte sine modnede optioner efter fratrædelsen, og gevinsten herved udgjorde 22.787,46 USD.
 H har krævet tildeling af 1.750 optioner i 2002. Til


text:
sammenligning hermed fik H tildelt 1.050 optioner i 2000 og 2.100 optioner i 2001. I forhold hertil har Intel subsidiært gjort gældende, at da tildelingsperioden gik fra april til april, og H fratrådte ultimo december måned 2001, kan kravet for 2002 under ingen omstændigheder ikke overstige 8/12 eller 1.167 optioner, såfremt tildelingen anses forbagudrettet. Det er uden betydning, at tildelingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001
 Værdien af en option på tildelingstidspunktet  Black-Scholes/indre værdi
 Foreningen af Statsautoriserede revisorer udsendte i september 2002 "Regnskabsvejledning 20  Oplysning om aktiebaseret vederlæggelse med egne aktier". Det fremgår heraf, at der i selskabets årsrapport skal redegøres for "Dagsværdi af udstedte optioner pr. balancedagen, herunder en beskrivelse af, hvorledes dagsværdi er opgjort og væsentlige forudsætninger anvendt, herunder opgørelsestidspunkt, løbetid, udbytte og volatilitet". Det fremgår i en note hertil, at "Der findes en række metoder for opgørelse af dagsværdi for optioner. Der er ikke i IAS [International Accounting Standard] taget endelig stilling til, hvilken metode der skal anvendes. I appendiks III er redegjort for tre metoder: Black-Scholes, Minimum Value Approach og indre værdi. Medens der kan argumenteres for brugen af Black-Scholes og Minimum Value Approach, er der generel enighed om, at optionens indre værdi ikke kan benyttes til opgørelse af en options dagsværdi.".
 Af Appendiks III fremgår, at "Black-Scholes modellen benyttes til at beregne dagsværdien af en option. Modellen tager hensyn til forhold som aktiens volatilitet, optionens løbetid og det forventede udbytte". I formlen indgår optionens løbetid i måneder, børskurs på udstedelsestidspunktet, udnyttelseskurs, udbytteafkast, den risikofrie rente og aktiens volatilitet. Det følger videre, at "Brug af formlen må normalt tilpasses forholdene. ... I mangel af bedre anvendes ofte den historiske volatilitet og selskabets seneste udmeldinger om udbytte." Kritikere af modellen anfører ofte, at den ikke kan benyttes, fordi der hersker for stor usik-
 kerhed omkring beregningen, da optionen typisk ikke er omsættelig, da det er umuligt at opgøre aktiens fremtidige volatilitet, og da det fremtidige udbytte ikke kendes. Tilhængere anfører, at selv om der naturgivent knytter sig usikkerhed til opgørelsen af værdien, fordi der ikke er et aktivt marked, giver denne metode det bedste udtryk for en options værdi."
 Regnskabsvejledningen anfører om indre værdi, at "En options værdi efter indre værdi udgør forskellen mellem aktiens børskurs og optionens udnyttelseskurs.
 Den indre værdis metode tager således ikke hensyn til tidsværdien af en option eller volatiliteten. Det antages derfor normalt, at indre værdi ikke kan anvendes som et udtryk for en options dagsværdi."
 Det er oplyst, at et selskab ifølge den amerikanske børslovgivning årligt skal opgøre værdien af aktieoptioner efter Black-Scholes modellen. Dette sker via den såkaldte "Form 10-K". Intel Corporation Inc. redegjorde i Form 10-K vedrørende
 "Pro Forma information The company has elected to follow APB Opinion No. 25, "Accounting for Stock Issued to Employees"," in accounting for its employee stock options because, as discussed below, the alternative fair value accounting provided for under SFAS Nr. 123, "Accounting for Stock-Based Compensation," requires the use of option valuation that were not developed for


text:
use in valuating employee stock options. Under APB No. 25, because the exercise price of the company's employee stock option equals the market price of the underlaying stock on the date of grant, no compensation is recognized in the company's financial statements."
 Intel har fremlagt Form 10-K for Siebel Systems Inc. vedrørende 2003, hvor dette selskab bemærker om aktieoptioner til medarbejderne:
 "We account for our employee stock-based compensation plans using the intrinsic value method, as prescribed by APB 25. ...
 An alternative to the intrinsic value method of accounting for stock options is the fair value approach under SFAS 123. We have continued to follow the intrinsic value method of APB 25, as we believe the accounting for stock options under SFAS 123 is highly subjective and does not necessarily reflect the economic substance of an employee stock option. ...
 To better illustrate this disparity between the expense recognized under SFAS 123 and the "realized value" related to a stock option, we have provided the following information related to our stock options granted during 2000. ... In other words, if
 we followed SFAS 123, we would recognize an expense equal to approximately 180 times the benefit received by our employees.
 Craig Barrett udtalte ifølge et manuskript under et foredrag i 2003 følgende: "...the avarage rank-and-file workers at the 100 lagerst Internet-based companies earned an average of 425.000 USD stock option profits between 1994 and 2001. ... A popular reason given for expensing stock options is that it will help solve the problem of corporate corruption. I disagree. The collapse of Enron, WorldCom and others had nothing to do with the issue of stock option expensing  it had to do with scandalous abuses, greed and criminality by top executives who betrayed the public trust. We need to take action to prevent such abuses in the future. Let me outline a plan for comprehensive stock option reform that I believe will help achieve that goal.
 Expensing option using the Black-Scholes technique is inherently inaccurate. In a recent, op ed piece in the Wall Street Journal, I pointed out that using Black-Scholes would have cost Intel over three billion dollars in expenses for options that were underwater, that is, their strike price was below the current market price, and might never be exercised.
 Pat Gurren, Worldwide Compensation & Benfits Manager i Intel Corporaion, afgav i forbindelse med Sø- og Handelsrettens afgørelse i UfR 2005.671H forklaring den 26. juni 2003. Følgende fremgår af en stenografering af hans forklaring: "...
 Intel wants to provide long term retention and reward programmes for employees. We want to have in place programmes that will incentivise employees to stay with the company. ... we want to ensure that pay is not a dissatisfier for our employees. ... we have the interests of employees aligned with the interests of the company in particular shareholders.
 The Stock Participation Plan is a programme where employees contribute up to 10 per cent of their salary from their payroll at their pay period


text:
... After a six month period they can buy shares in Intel Corporation at a discount of at least 15 per cent. ... It is not as retention-orientated as the stock options because once the employee purchases the stock they can take them with them when they leave the company. ... With stock options, what we are trying to do is give employees the right to buy shares in the company at a future time but at a pre-determined price, the pre-determined price being the current fair market value of thtock. The reason we use stock options is that we want to assist in attracting people into the company ... and we want to retain people into the future. This is why we have the stock options vesting or becoming worth money at some point in time in the future.
 ... If employees work hard they contribute to the future success of Intel and they will also participate, like the shareholder, in getting their value back because the stock price goes up.
 Answer: No. ... Because stock options are a retention tool and what we are doing with stock options is we are looking at what is the anticipated contribution of this employee to the company at a point in time in the future and, based on that, we are making a determination on how much of an incentive we want to give that employee to stay with the company. ... Whereas, with salary, basically you are paid your salary for work that you did in the past, stock options are forward looking.
 We grant stock options to 100 per cent of our employees when they join the company ... to create an incentive to get them into the Stock Option Plan, to stay withthe company. We also grant stock options once a year when we review employee performance worldwide, which we do effective 1 April. At that stage, in addition to looking at performance and determining the appropriate pay increase, we also look at what is the future for them to stay with the company. So we also look at the retention element.
 Question: Is that not part of the determination of the salary? ...
 Answer: No. ... It may appear that are determined together but they are not. Pay increases at Intel are effective at 1st April. Stock option grants in Intel are typically effective the third or fourth week in April. The reason for that is that the recommen-dations that are made worldwide are subject to the Stock Option Commitee. If you look at the process we use, we basically look at employees' performance on a worldwide basis  we call it ranking and rating ... A determination is made on their performance. Once that is done then there is a link, because there is a merit budget, to what the pay increase is going to be for
 those employees, and that is linked to their performance. But when we got to stock options what we do


text:
is we look at the performance message employees get. The pay increase they get in terms of base pay is backward-looking on the last 12 month of their employment. When we look at stock options, we are looking at stock that vests  could be out  five years in the future. So what we are doing is making a determination on what is the anticipated contribution of this employee; how critical is it to keep this employee in the company five years out and, based on those two things, we make a determination on the amount of stock.
 To create a retention incentive, we want stock options to become exercisable every year so employees do not have to look out so far that the incentive is so far out it is not really an incentive to retain. ...
 In April 2001 when stock is being allocated we are looking at what is the incentive we need to create to keep the employees in the company five years out  2006. Question: ... it you had two equal persons  one being employed in March and the other in October  and they had the same interest for the company would they have the same number of stocks in April?
 Richard Deveraux, advokat i Intel Corporation Inc., har forklaret, at han de sidste 111⁄2 år har haft ansvaret for Europa med hensyn til ansættelsesforhold i Intel Corporation Inc. Han har siden 2002 fulgt med i aktieoptionsproblematikken i Denmark og fulgt med i retssagerne.
 Intels aktiekurs er de seneste 10 år gået fra ca. 10 USD til 70 USD. Højest var kursen i 2000 med 74 USD under det såkaldte "dot.com-boom". I midten af 2001 var kursen nede på 25 USD, og i midten af 2002 var kursen nede på 14 USD. I dag er den på ca. 19 USD. Medarbejderne var glade, da kurserne var høje, ligesom andre aktionærer ville være. Med de nuværende kurser og antallet af optioner er medarbejderne ikke interesserede i optionsprogrammet længere. De synes, at kontant løn er mere vigtig. Medarbejdere, der har været i Intelkoncernen gennem de sidste 20 år, har fået rigtig mange penge ud af aktieopti-
 onerne, men der er ikke nogen, som er blevet rige på optionerne de sidste 10 år.
 Den grundlæggende idé bag optionsordningen er at fastholde medarbejderne i selskabet på længere sigt. Tildelingen er baseret på den fremadrettede værdi af medarbejderen for selskabet i form af medarbejderens ekspertise. Hvis en speciel gruppe ingeniører er særligt vigtige for et projekt, vil de for eksempel få tildelt flere optioner.
 Focal processen hos Intel består af et årligt medarbejderinterview, hvor årets indsats bliver drøftet. Medarbejderne sammenlignes med andre medarbejdere på samme niveau. Lønstigningen bliver fastsat på grundlag af indsatsen det forløb-
 ne år. Samtidig vurderer og tager man stilling til, hvilke medarbejdere der er særlig grund til at fastholde, og der tildeles optioner under hensyn hertil. Lønstigningerne er tilbageskuende, mens optionerne er fremadrettede.
 Han kender til tre forskellige metoder til vurdering af


text:
optioners værdi, men han kan ikke se, at optioner overhovedet kan værdiansættes. På tildelingstidspunktet er prisen lig markedsprisen, og det er meget begrænset, hvordan de kan udnyttes. For de fleste medarbejdere er tildelingskursen på deres optioner højere end markedskursen i dag og dermed uden værdi. Black-Scholes er en fuldstændig urealistisk vurderingsmetode.
 Ad udnyttelse af tildelte aktieoptioner og fremtidig tildeling af aktieoptioner.
 Intels Stock Option Program var bagudrettet eller indeholdt en kombination af fremad- og bagudrettede elementer. Alle tre funktionærer var omfattet af optionsprogrammet og havde en berettiget forventning om at få tildelt optioner i lighed med tidligere år.
 A blev uberettiget forbigået ved tildelingen i oktober måned 2001, som knyttede sig til april 2002 tildelingen. I oktober måned 2001 var han i opsagt stilling, men han ville have modtaget 2.700 aktieoptioner, hvis dette ikke havde været tilfældet. Antallet er baseret på en gennemsnitsberegning af tildelingerne de forudgående fire år. Da optionsordningen er bagudrettet, er A endvidere berettiget til 450 aktieoptioner ved tildelingen i april måned 2003. Denne tildeling vedrørte arbejdsindsatsen i år 2002, hvor han var ansat i 2 måneder og derfor berettiget til en forholdsmæssig tildeling.
 Med samme argumentation er I berettiget til 2.150 aktieoptioner ved tildelingen i april 2001, som I ville have modtaget, hvis han havde været ansat og ikke var fratrådt ultimo marts måned 2001. Ved tildelingen i oktober måned 2001 har I krav på 3/10 eller 405 optioner for ansættelsen fra januar til marts måned.
 H var ansat i hele 2001 og har derfor krav på fuld tildeling for dette år, dvs. også omfattende den tildeling, der fandt sted i oktober 2001, i alt 1.750 optioner.
 Efter Højesterets dom i Intel sagen er det utvivlsomt, at aktieoptionerne er løn omfattet af funktionærlovens § 17a. Princippet om forholdsmæssig ret til optioner skal udstrækkes til også at beskytte krav på optioner, som ikke er tildelt.
 Forholdet kan sammenlignes med ret til gratiale. Optionerne er en del af Intels lønpakke eller "compensation program", som det for eksempel blev omtalt i brevet af 7. januar 1997 til A. Højesteret har tidligere anerkendt krav om forholds-
 mæssig tildeling af optioner efter fratrædelsen, jf. UfR 2004.1480 H (Novo sagen).
 Intel må bære risikoen for, at Intel lavede en fremrykket tildeling i oktober 2001.
 Andet vil åbne for adgang til omgåelse af funktionærlovens § 17a.
 *A og H blev tvunget til at udnytte modnede aktieoptioner kort efter fratrædelsen på grund af 90-dages reglen, som Intel fastholdt. Ved dommen i Intel sagen fandtes 90-dages reglen at være i strid med funktionærlovens § 17a og dermed ugyldig. Der er større muligheder for gevinst ved en aktieoption desto længere periode, man har optionen. Der var ingen risiko for tab ved kursfald, men 90-dages reglen udgjorde en risiko. Intel havde ensidigt fastsat 90-dages reglen under hensyn til fastholdelsessynspunktet, men da reglen er ugyldig, er det i overensstemmelse med almindelig rimelighed at give funktionærerne mulighed for at udnytte sine optioner på et senere tidspunkt indenfor den ordinære udløbsperiode mod, at funktionærerne fralægger sig den opnåede gevinst. En


text:
frifindelse af Intel vil være at ignorere afgørelsen i Intel sagen. Det er umuligt at føre bevis for, at funktionærerne ikke ville have udnyttet optionerne, hvis tids begrænsningen ikke havde været der, men det skal ikke komme funktionærerne til skade.
 Påstandene om feriepenge af optioner er principalt og subsidiært knyttet til, at feriepenge vedrører optjeningsåret, og i de mere og mest subsidiære påstande er der indbygget en forskydning, således at feriepengene beregnes i året forud for tidspunktet for den formelle tildeling. Det korrekte er, at optioner optjent i et år giver ret til feriepenge samme år.
 Da optioner er vederlag for arbejde i forbindelse med et ansættelsesforhold, består der en forpligtelse til at betale feriegodtgørelse, jf. ferielovens § 26. Der er ikke forskel på lønbegrebet i ferieloven og funktionærlovens § 17 a. Optionerne
 opfylder betingelsen om, at der skal være tale om noget fast påregneligt, og medarbejderne har derfor et retligt krav på optionerne, hvorfor der skal betales feriepenge af værdien af disse. Værdien af optionerne er genstand for beskatning, jf. ligningslovens § 28, men det er ikke en betingelse for feriegodtgørelse af en lønandel, at der sker en faktisk indkomstbeskatning. Optioner omfattet af ligningslovens § 16 beskattes efter Black-Scholes.
 I Sø- og Handelsrettens dom af 1. februar 2002 (Song Networks sagen) fastsattes værdien af optioner tildelt til markedskurs til 0, men i den sag var der ikke fremlagt en værdiopgørelse baseret på Black-Scoles. I UfR 2004.1475 H (Al-pharma sagen) fastslog Sø- og Handelsretten, at feriepenge var berettiget af værdien på tildelingstidspunktet for warrants til markedskurs. I Intel sagen udtalte Sø- og Handelsretten, at en option udstedt med en udnyttelseskurs svarende til markedskurs er uden værdi. Højesteret har dog fastslået, at optionerne har en økonomisk værdi på tildelingstidspunktet, og har efterlyst en værdiopgørelse.
 Det gøres herefter gældende, at optionerne har en værdi på tildelingstidspunktet, og denne må også lægges til grund ved beregningen af feriepenge.
 Feriepenge skal beregnes af værdien af optionerne på tildelingstidspunktet under anvendelse af Black-Scholes modellen. En værdiopgørelse på grundlag af Black-Scholes modellen blev godkendt i Novo sagen. Black-Scholes er den rigtige måde
 at opgøre værdien af aktieoptioner på og er anerkendt i almindelighed, jf. Regnskabsvejledningen, Skattemyndighedernes praksis og faglitteratur. Intel Corporation har selv anvendt Black-Scholes ved indberetninger og kan uden problemer foretage de fornødne beregninger. Beregningen foretages på det tidspunkt, hvor optionen tildeles.
 Med hensyn til forældelse er det korrekt, at for optjeningsåret 1999 blev kravet i relation til medarbejderen forældet den 1. april 2001 efter den dagældende ferielov. Beløbet er skyldigt, og medarbejderen har en interesse i, at det bliver indbetalt til Arbejdsmarkedets Feriefond. Vedrørende optjeningsåret 2000 finder 1999-ferieloven som udgangspunkt anvendelse. Kravet var imidlertid ikke forældet, da 2000-ferieloven trådte i kraft, og efter denne lov er fristen for indbetaling den 10. juli 2002, hvorfor forældelse ikke er indtrådt, idet sagerne blev anlagt inden denne dato. Arbejdsmarkedets Feriefond har fornøden hjemmel til at
 transportere kravene til arbejdstagerne, da kravet vedrører et ikke indbetalt beløb. Fonden inddriver ikke selvstændigt sådanne krav. Reglerne i ferielovgivningen vedrører, hvornår


text:
der kan ske udbetaling fra Feriefonden af penge, som er indbetalt til Fonden. Når der ikke er sket nogen indbetaling, falder forholdet uden for forældelsesreglerne.
 Ad fratrædelsesgodtgørelse i henhold til funktionærlovens § 2a
 Godtgørelse efter funktionærlovens § 2a skal reguleres med værdien af optioner på tildelingstidspunktet, da optionerne var en påregnelig del af lønnen. Ved beregningen af § 2 a godtgørelsen er der intet krav om, at de lønandele, de indgår i beregningen, er skattepligtige. Lønandelen skal opgøres efter Black-Scholes, ellers må den subsidiære påstand tages til følge.
 Ved Intels erhvervelse af virksomheden indtrådte Intel i aftalen om en særlig fratrædelsesgodtgørelse. Efter denne aftale skal godtgørelsen beregnes som en andel af det årlige vederlag. Da optionerne er en del af det årlige vederlag, jf. Intel dommen, må optionerne indgå i beregningen.
 SPP ordningen indebar en særpris ved køb af aktier under ansættelsen. Investeringen var noget mindre i UfR 2006.901 S om Jyske Banks opsparingsordning. Denne ordning, der indebar en økonomisk fordel, var en del af lønpakken, hvorfor den økonomiske fordel er omfattet af lønbegrebet.
 Ved udmåling af sagsomkostninger skal der tages hensyn til, at Intel meget sent tog bekræftende til genmæle vedrørende henholdsvis 12.000, 9.000 og 9.200 optioner ud af i alt ca. 35.000 optioner, der var omfattet af stævningen, og udgjorde ca. 80 % af sagsgenstanden.
 Intel har anført, at sagerne om feriepenge m.m. har betydning for mange andre sager, selv om spørgsmålet ikke er omfattet af aktieoptionsloven fra 2004, da optionerne har lang løbetid. Intel tog bekræftende til genmæle efter afgørelsen i Intel sagen for så vidt angår tildelte, ikke modnede optioner, og alle medarbejdere blev genindsat i deres optioner, men Intel skal frifindes for yderligere krav.
 Ad udnyttelse af tildelte aktieoptioner og fremtidig tildeling af aktieoptioner
 Aktieoptionsprogrammet er ikke bagudrettet. Højesteret mente, at spørgsmålet var uinteressant, idet tildelingstidspunktet er afgørende for retserhvervelsen i Intel sagen. Højesteret skelner ikke mellem new hire optioner og de årlige tildelinger. Optionerne er ikke kun knyttet til performance, men har til formål at fastholde medarbejderne og sikre deres kompetencer i Intel. Der kan især henvises til Pat Gurrens forklaring herom.
 Det var velkendt for alle medarbejdere i Intel, at der hvert år i april måned tildeltes optioner  Focal. Det er det sædvanlige tildelingstidspunkt. Tildelingen i april måned 2002 blev fremrykket til oktober måned 2001, og dette var alene begrundet i en lav kurs, som var til fordel for medarbejderne. Ingen af funktionærerne var imidlertid ansat i april måned 2002, og de har derfor hverken krav på eller kunne have haft nogen forventning om at blive omfattet af denne tildeling. Ingen medarbejdere i opsagte stillinger til fratræden før april måned 2002 blev omfattet af tildelingen i oktober måned 2001. Alle i opsagt stilling til fratræ-
 delse efter tildelingsdatoen i april måned 2002 blev derimod omfattet af tildelingen i oktober måned 2001.
 I var ansat under den ekstraordinære tildeling i marts måned 2001, og havde derfor krav på 800 optioner i den forbindelse. Is øvrige krav er som for de to andres vedkommende


text:
begrundet i, at optionstildelingen var baseret på en bagudrettet optjening, ligesom ved bonus, hvilket må afvises.
 Intel er endvidere ikke enig i, at funktionærerne har beregnet deres krav med udgangspunkt i kalenderåret. Tildelingsperioden var april til april måned, hvorfor for eksempel A kan, såfremt ordningen anses for bagudrettet, højst gøre krav på 10/12 eller 2.250 vedrørende april 2002 tildelingen, idet han fratrådte ultimo februar 2002. Tilsvarende for H og I.
 Udnyttelse af modnede optioner inden 90 dage efter fratrædelsen medførte, at der blev udbetalt næsten 1 mio. kr. til A og omkring 134.000 kr. til H. Kursen var dengang ca. 30 mod i dag ca. 19,50. Funktionærerne kan ikke beholde disse penge og samtidig bede om at få lov til at udnytte optionerne igen, hvis der skulle komme en yderligere gevinst. Dette vil stille dem bedre end alle andre, og det er ikke rimeligt. Funktionærerne har ikke ført bevis for, at de ville have undladt at udnytte optionerne, hvis der ikke havde været en tidsbegrænsning. Intel tilbageleverer gerne optionerne mod at modtage gevinsten retur. Dette svarer til Intels subsidiære påstand og kan betegnes som den positive opfyldelsesinteresse.
 Aktieoptioner til markedskurs er ikke et vederlag, som funktionærerne har et retligt krav på, og er derfor ikke feriepenge-berettiget. Det gøres videre gældende, at aktieoptioner tildelt til markedskursen har en værdi på 0 kr.
 Højesteret har taget stilling til, at feriepenge skal beregnes på tildelingstidspunk tet, og i så fald angår tvisten, hvordan værdien af optionen skal opgøres på dette tidspunkt. I Song Networks sagen kunne der ikke beregnes feriepenge på grund af for stor usikkerhed om værdien på tildelingstidspunktet. I Alpharma sagen blev det fastslået, at bagudrettede optioner tildelt til markedskurs er uden værdi på dette tidspunkt. En eventuel efterfølgende værdistigning er ikke vederlag i ferielovens forstand. Funktionærerne har derfor kun et feriepengekrav, hvis optionernes værdi ikke er baseret på markedsmekanismer.
 Funktionærerne har taget Novo-sagen til indtægt for, at Black-Scholes kan anvendes. Novo-sagen handlede ikke om feriepenge, men om at beregne, hvor mange optioner medarbejdere forholdsmæssigt skulle have. Sø- og Handelsretten udtalte i Intel-sagen, at det ikke kunne fastslås, om ordningen var bagudeller fremadrettet, at værditilvækst ikke var en pligtig ydelse, og at der ikke skulle betales feriepenge af optionerne. Højesteret udtalte, at optionerne var løn, at optioner var erhvervet på tildelingstidspunktet, og at optioner tildelt til markedsværdi har en værdi på tildelingstidspunktet. Dette skal ses i lyset af, at Intel havde gjort gældende, at optionerne først havde en værdi på modningstidspunktet.
 De udenlandske diskussioner om Black-Scholes viser, at denne metode kan give nogle helt urealistiske resultater. Modellen er anerkendt i visse sammenhænge til for eksempel at vise værdistigningspotentiale, men den er ikke relevant for beregning af feriepenge. Intel Corporation Inc. benytter udelukkende modellen på grund af børstilsynets krav til noter i regnskabet.
 Volatilitet kombinerer aktiens historiske udsving og forventninger til den fremtidige udvikling og udtrykker således usikkerheden fremover. Store kursstigninger op mod 2000 påvirkede Black-Scholes beregninger voldsomt og urealistisk i et historisk perspektiv. Black-Scholes tager ikke hensyn til, at optionernes gennemsnitlige