text:
Acteal massakren; Sagsfremstilling; Efterfølgende procedure; Amparo af fanger ved slagtning; Ansvar den mexicanske stat
 Acteal massakren
 August 8, 2016 Annesofie Lebert A 0 0
 Slagtning af Acteal var en paramilitær indtrængen i landsbyen Acteal, i kommunen Chenalho, der ligger i regionen Los Altos de Chiapas i det sydøstlige Mexico, den 22. december 1997. I løbet af raid, blev de angrebet tzotzil indianere organisationen "Las Abejas", som bederum inde i en lille kirke i landsbyen. Resultatet var 45 døde, herunder børn og gravide kvinder. Mens den mexicanske regering kalder slagtning som en etnisk konflikt mellem samfund, modstandere og menneskerettighedsgrupper på den anden side de ser det som en del af en regering strategi for at demontere den sociale base af byen Acteal. Forbrydelsen blev straffet officielt, men forskellige juridiske kilder mener, at politiet og retlige procedure var yderst mangelfuld, således at Fællesskabet fortsætter med at kræve garantier, som forbrydelsen forbliver ustraffet. Forskellige nyhedskilder beskylder direkte kontrollerer Hær samarbejde med slagtning, for eksempel flere shell tarme fundet på gerningsstedet, svarer til våben er kun i besiddelse af hæren, også forskellige vidnesbyrd anfører, at militære ledere væbnede civile og de ophidsede dem til at bruge mod andre civile. Foran Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder til den tidligere mexicanske præsident Ernesto Zedillo for de forbrydelser mod menneskeheden det krævede. Gruppen Las Abejas afstand fra retssagen mod den tidligere præsident Zedillo, om, at sagsøgerne skulle være anonyme tilhængere af nationale handlingsplaner eller egen tidligere præsident Carlos Salinas, som opretholder en alvorlig rivalisering part.
 Efter begivenhederne i Acteal, blev de opkrævet 26 indfødte identificeret af de pårørende til ofrene og gerningsmændene. De tiltalte har anmodet et påbud, som endelig blev givet til 20 af dem den 12. august 2009 af højesteret af Nation of Mexico Justice, argumenterer, at Attorney General kontor fabrikeret beviser til at anklage fanger.
 Den 22. december 1997 45 tzotzil indianere blev dræbt, mens bede i en kirke i samfundet af Acteal, i kommunen Chenalho, i staten Chiapas. Af ofrene, 16 var børn og unge; 20 var kvinder og ni voksne mænd. Syv af kvinderne var gravide. De direkte ansvarlige for slagtningen var imod EZLN paramilitære grupper. Ifølge vidner, kvinder, mænd, børn og tilhørsforhold til samfundet gruppen "Las Abejas" blev alle slagtet uden nåde for omkring 90 paramilitære ind i kirken, i en operation, der varede syv timer og blev udviklet kun 200 meter væk fra en politi checkpoint.
 Med hensyn til slagtning, omkring 100 mennesker, for det meste indfødte, de blev arresteret og derefter tilbageholdt i et fængsel i Tuxtla Gutierrez, hovedstaden i Chiapas.
 Biskoppen af San Cristóbal de las Casas, Samuel Ruiz sagde på det tidspunkt, der var nødvendig for at Attorney General kontor undersøgelse i forhold til initiativtagerne til slagtning.
 Blandt de påståede deltagere omfattede otte tidligere offentlige sikkerhed officerer, som blev dømt til lidt mere end tre år i fængsel og derefter blev løsladt. Ifølge biskop Ruiz var disse officerer, der førte massakren på indfødte, eller at en eller anden måde ikke forhindre væbnede grupper dannes.
 Ifølge uofficielle oplysninger


text:
det menes, at i Chiapas, dengang, der opererer mere end ti paramilitære grupper, der kæmpede EZLN. Nogle aktivister knyttet til Institutionelle Revolutionære Parti, som regerede Mexico i 71 år midt kritik for påstået korruption og autoritære.
 Genoptog processen er blevet fundet i den post, der er 83 fanger vedrørende en som anklager mod at bære skydevåben i det arbejde, som der kun er tre våben, der anvendes i løbet af begivenheder rekord, plus eventuelle af indtastet en positiv udtalelse blev opnået i den sagkyndige af krudt rester.
 Den dom afsagt i straffesag 223 2007 18 personer dømt til at bære et skydevåben, hvilket gør de kendte fakta i modstrid med dommen, plus professionel rådgivning uden at påberåbe sig tilbageholdte dømte.
 Amparo af fanger ved slagtning
 Højesteret i den mexicanske nation i juli 2007 tiltrak påbud verserer for 12 indfødte fanger for forbrydelser begået mod militante fra Las Abejas af Acteal samfund, argumenterer, at fejl blev fundet i processen domstol. April 20, 2009 Human Rights center Fray Bartolome de las Casas og civil organisation Las Abejas advaret om muligheden for, at højesteret i Nation of Mexico Justice obsequiaría den beskyttelse for den anklagede. For de første par dage af August 2009 nogle stemmer kaldet opmærksom på, at Højesteret overvejede at frigive 18 anholdt for drabene i Acteal i december 1997. Ifølge Pablo Romo, koordinator sociale konflikter Observatory af den civile organisation og Advisory Services for fred og tidligere katolsk præst for San Cristobal de Las Casas, blev Domstolen klar til at beskytte den anklagede, fordi den mexicanske stat ville have en gæld med dem, som mener, hans medskyldige .
 Endelig den 12. august, 2009 fleste ministre i den første afdeling af højesteret stadfæstede og beordrede øjeblikkelig løsladelse af 26 indere, som blev skylden for massakren på Acteal begrundelse, at Attorney General Republikken fabrikerede beviser til at anklage de tilbageholdte, foruden at finde uregelmæssigheder i nogle procesosjudiciales. Af disse blev 20 løsladt straks og i seks tilfælde reset proceduren er bestilt, for en ny strafudmåling.
 Senere, i november 2009, første afdeling stadfæstede ni andre involverede, hævder, at deres forfatningsmæssige garantier for en retfærdig rettergang er blevet krænket, så han beordrede hans øjeblikkelige løsladelse.
 Den 2. februar 2012, har Domstolen beordrede øjeblikkelig løsladelse af syv andre indianere, som anmodede om, at hans uskyld blev anerkendt på grundlag af udtalelsen fra 2009 som -afirmaron- resolution mod det var baseret på vidneudsagn og i et fotoalbum, at Retten fastslog som ulovlige, som annullerede sin bevisværdi.
 I alt Højesteret indtil begyndelsen af 2012 har bestilt udgivelse i tre forskellige tilfælde, 36 personer anklaget og dømt for det Acteal sag, de samme kriterier at afkræfte de beviser fremlagt af rigsadvokaten; nu alle tilbageholdte er blevet løsladt.
 Ansvar den mexicanske stat
 Gennem et telegram sendt til DIA hovedkvarter i Washington den 4. maj 1999 Kontoret for det amerikanske forsvarsministerium Attache Mexico pegede ham i "direkte støtte" i den mexicanske hær til væbnede grupper i højlandet i Chiapas, hvor drabene fandt sted. Dokumentet beskriver også et hemmeligt netværk af

type: other


text:
"menneskelig intelligens teams," skabt i midten af 1994 med godkendelse af daværende præsident Carlos Salinas, arbejder inde indiske samfund for at indsamle efterretninger om "zapatistiske sympatisører." For at fremme væbnede grupper "anti-zapatisterne."
 Den 2. marts, 2005, Den Interamerikanske Menneskerettighedsdomstol modtaget en klage fra Las Abejas civile forening og Center for Menneskerettigheder Fray Bartolome de las Casas AC, hvilket tilskrives den mexicanske stat ansvaret for slagtning. Flere vidnesbyrd rapporterer, at der passivitet af sikkerhedsstyrkerne, fordi de ikke virker til at forhindre, at slagtning. I september 2011 påstod anonyme ofre for slagtning, viste sig for retten i New Haven, Connecticut i USA, en civil retssag mod den tidligere mexicanske præsident Ernesto Zedillo, hvoraf gruppen "Las Abejas" distanceret, det påstås ansvar i de faktiske forhold og begrundelse, at hans adfærd udgjorde forbrydelser mod menneskeheden, krævende, hvorfor de økonomiske erstatninger.
 Præsidenten forsvarede sig ved at hævde, at efterspørgslen var løgnagtige og ulovlig. Ansøgningen blev afvist af den amerikanske regering til at give immunitet til den mexicanske præsident, efter at dette er det blev officielt anmodet af regeringen i Mexico. Overlevende fra slagtning, har beskyldt den mexicanske hær af at skabe og bevæbne paramilitære grupper, som de forbrydelser blev begået. Forskellige organisationer og personligheder fra forskellige områder har kritiseret afgørelsen fra den amerikanske regering.
 Da samfundet af Acteal nægter at have stået bag det anonyme klage, formodes det, at hvis efterspørgslen blev brugt som en politisk strategi mod PRI, forfremmet fra toppen af PAN eller inden rækken af samme kamp tegn, der har særlige interesser.
 Forrige artikel Eduardo Quisumbing
 Næste artikel Argument fra inkonsekvente afsløringer


text:
Traktorfører får godtgørelse på 50.000 for voldsomt overarbejde | Fagbladet 3F
 En 3F'er får en godtgørelse på 50.000 kroner for at have arbejdet mere end 48 timer i gennemsnit om ugen i flere 4-måneders perioder.
 En ekstra godtgørelse kan komme på tale, hvis ansatte arbejder mere end 48 timer om ugen over længere perioder. Det viser udfaldet af en dom, som Højesteret afsagde tirsdag.
 Her er en 29-årig traktorfører, der tidligere var ansat ved Revslund Entreprenør & Maskinstation i Roost ved Branderup, blevet tilkendt en godtgørelse på 50.000 kroner for gentagne gange inden for en flerårig periode at have arbejdet ud over lovens 48-timers grænse, der udspringer af EU’s arbejdstidsdirektiv. Reglen om en maksimal ugentlig arbejdstid har til formål at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.
 Traktorføreren arbejdede mere end 48 timer om ugen i gennemsnit i 32 perioder af fire måneder i årene 2010 til og med 2013. Manden arbejdede i gennemsnit fra mellem mere end 50 timer om ugen og op til over 65 timer per uge.
 Den ansatte udførte overarbejdet efter eget ønske og modtog fuld betaling herfor. Han tjente i gennemsnit 31.900 kroner om måneden i den fireårige periode – inklusive betaling for det massive overarbejde.
 Traktorføreren er medlem af 3F, som har ført sagen for ham.
 - Jeg er tilfreds med, at Højesteret nu har fastlagt niveauet og kriterierne for, hvad det skal koste, når en arbejdsgiver bryder direktivet om maksimal arbejdstid. Jeg er især tilfreds med, at vi har fået medhold i, at det ikke skal være en formildende omstændighed for arbejdsgiveren, at medarbejderen har fået fuld løn for arbejdet, eller at arbejdet skete efter medarbejderens eget ønske, siger 3F's advokat Rune Asmussen, der førte sagen i Højesteret for 3F’eren.
 - Men jeg er mindre tilfreds med størrelsen på den godtgørelse, som Højesteret har tilkendt vores medlem, siger Rune Asmussen.
 25.000 kroner i udgangspunkt
 Højesteret fastslog, at en godtgørelse for overskridelse af 48-timers grænsen som udgangspunkt bør udmåles til 25.000 kroner. Medmindre der er særlige holdepunkter for at gå op eller ned. Under hensyn til de omfattende og gentagne overskridelser af 48-timers grænsen fastsatte Højesteret godtgørelsen til traktorføreren til 50.000 kroner.
 Ejer af Revslund Entreprenør og Maskinstation er meget fåmælt om dommen i Højesteret.
 - Jeg er tilfreds med, at sagen endelig er afsluttet. Jeg har ikke yderligere kommentarer til sagen, siger Herman Jønsson til Fagbladet 3F.
 Virksomheden havde under sagen fremført, at en godtgørelse på 25.000 kroner til traktorføreren ville være passende. Virksomheden lagde vægt på, at den tidligere medarbejder ikke var blevet pålagt at arbejde så meget over. Manden havde ønsket at arbejde mest muligt, oplyste virksomheden.
 I juli 2015 tilkendte Retten i Sønderborg traktorføreren en godtgørelse på 25.000 kroner i sagen. Vestre Landsret forhøjede i juni 2016 godtgørelsen til traktorføreren til 50.000 kroner. Og beløbet på 50.000 kroner blev altså tirsdag stadfæstet af Højesteret.
 Så meget arbejdede traktorføreren
 2010: 50,91 timer om ugen i gennemsnit. Og op til 57,99 timer pr. uge.
 2011: 51,44 timer om ugen i gennemsnit. Og op til


text:
61,17 timer pr. uge.
 2012: 53,27 timer om ugen i gennemsnit. Op til 61,47 timer pr. uge.
 2013: 53,40 timer om ugen i gennemsnit. Og op til 65,48 timer pr. uge.
 Kilde: Højesterets dom
 Så meget må man arbejde
 En lønmodtager må i gennemsnit ikke arbejde mere end 48 timer inklusive overarbejde i løbet af en periode på syv dage over en periode på fire måneder. Det fremgår af lov om gennemførelse af dele af arbejdstidsdirektivet.
 Arbejdstidsdirektivets bestemmelser om maksimal ugentlig arbejdstid har til formål at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed.
 Efter loven kan en lønmodtager få en godtgørelse, hvis vedkommendes rettigheder i henhold til loven er blevet krænket.
 Højesteret har med sagen afgjort, at en overtrædelse af direktivet som udgangspunkt kan medføre en godtgørelse på 25.000 kroner. Skærpende omstændigheder kan føre til en godtgørelse på 50.000 kroner. Og i ganske særlige tilfælde med flere forskellige skærpende omstændigheder kan godtgørelsen være på over 50.000 kroner. Omvendt kan formildende omstændigheder udløse en godtgørelse på under 25.000 kroner – eller i særlige tilfælde slet ingen godtgørelse.


text:
Advokaten 1 - Når man får kappe på, kan man pludselig føle sig lidt vigtig
 Selv hos modparten, der var en erfaren højesteretsprocedør, var der en anelse nervøsitet at spore, så jeg tænkte, at jeg burde være mere nervøs, end jeg følte mig. Men da jeg skulle til at procedere, satte nervøsiteten ind. Jeg blev virkelig tør i munden, og det føltes, som om jeg havde en sandkasse i munden.
 Kom i god tid, sådan at du kan finde en kappe i den rigtige størrelse. Brug dine kolleger, når du øver dig i proceduren. Regn med, at du bliver tør i munden, første gang du skal procedere i Højesteret – men regn også med, at det hurtigt går over.
 Mød Marie Rud Hansen, der netop har fået møderet for landsret, Sanne H. Christensen, der har procederet sin anden sag i Højesteret og Eigil Lego Andersen, der er formand for Højesteretsskranken og som har mange års erfaring i at møde for både landsret og Højesteret.
 Det er en stor anerkendelse
 Marie Rud Hansen har netop fået møderet for landsretten. Hun har speciale i familie- og arveret, og det betydet meget, at hun nu kan følge sagerne helt til dørs. Men at få et L på visitkortet var ikke en let proces.
 Inden for det familieretlige område er der mange sager, der bliver anket til landsretten. Med speciale i familie- og arveret betyder det derfor meget for Marie Rud Hansen, at hun kan følge sagerne videre fra byretten. Det er grunden til, at det har været vigtigt for hende hurtigt at få et L på sit visitkort.
 - Sagerne handler blandt andet om børn, og som familieretsadvokat opbygger man særlige bånd til sine klienter. Det betyder meget, at jeg kan fortsætte med at hjælpe dem, for de stoler på mig. Desuden følte jeg mig ikke helt færdig med min uddannelse, før jeg fik møderet for landsretten. Det er en stor anerkendelse at få den, siger Marie Rud Hansen, som blev advokat i april 2015 og fik møderet for landsretten i september 2016.
 Familie- og arveretten har været omdrejningspunktet i de seneste tre et halvt år. Tidligere har hun arbejdet i Civilstyrelsen under Justitsministeriet, hvor hun arbejdede med fondsret og værgemål. Det var lærerigt, og erfaringen herfra har hun brugt i sit arbejde som advokat.
 Svært at finde prøvesager
 Adgangsbilletten til landsretten har været to prøvesager, der begge skulle bestås.
 Marie Rud Hansen har selv fundet sagerne, men inden for familieretten er det ikke nogen nem opgave at finde retssager, der er egnede som prøvesager og lever op til kravene om, at både forelæggelse og bevisførelse skal have et vist omfang, ligesom proceduren skal vedrøre et juridisk spørgsmål af en vis sværhedsgrad og kompleksitet. Det lykkedes dog at finde en sag inden for dødsboskifteret og en sag om ægtefællers formueforhold.
 - Selve forelæggelsen er noget anderledes end i byretten. Her ligger der allerede en beskrivelse af sagsfremstillingen i byretsdommen. Nu er det anden instans, og man skal kun i begrænset omfang referere til


text:
sagens bilag og i stedet fortælle historien, forklarer hun.
 Den første prøvesag havde hun i september 2015 og den anden et år senere. Hun kan kun se det som en fordel at tage de to prøvesager forholdsvis hurtigt efter hinanden, fordi man har fokus på kravene.
 Marie Rud Hansen oplevede prøveforløbet som en speciel og meget krævende proces. Det er hårdt og tidskrævende at forberede en prøvesag. Og det ligger i baghovedet, at chancerne for at opnå møderet for landsretten er få.
 - Det kan godt virke lidt skræmmende, at der er risiko for aldrig at få møderetten, hvis man dumper. For at få det ned på et niveau, hvor det hører hjemme, må man sige til sig selv, at der er andre ting, der er vigtigere. Det er ikke liv eller død. Ellers bliver ens nervøsitet for voldsom. En god måde at håndtere nervøsiteten på er ved at være 100 procent inde i sin sag, så man ikke kan blive overrasket. Det er vigtigt, at man får startet godt ud med forelæggelsen, så dommerne kan høre, at man har styr på det, siger hun.
 Kollegerne på advokatkontoret var en stor hjælp i forberedelsen. Hun brugte dem til at øve sig i at forelægge og procedere. Det gav en vigtig respons.
 Gode råd om kapper
 Der er helt praktiske ting, som Marie Rud Hansen gerne ville have haft kendskab til, inden hun første gang skulle i landsretten.
 Det gælder eksempelvis, at advokaten tager sin kappe af, når retslokalet forlades i pausen. Desuden er det også godt at vide, at man hverken har kappe på i foyeren eller for den sags skyld på toilettet. Hun kunne også godt have brugt rådet om at komme i god tid – for det kan tage tid at finde en kappe i den rigtige størrelse.
 - Når man får kappe på, kan man pludselig føle sig lidt vigtig og lidt Batman-agtig. Men det går ikke, hvis den er alt for stor. Kapperne er ret store i det, så man kan i stedet nemt komme til at føle sig som en pingvin Og så føler man sig altså meget lidt vigtig, siger hun.
 Et andet praktisk råd, som hun gerne giver videre, er, at det er en god idé på forhånd at tjekke, hvordan vidnerne ser ud – så man ikke skal rundt og lede efter dem. Derved undgår man at blive nervøs for, om de er mødt op.
 Formelle former
 For Marie Rud Hansen er den største forskel på at arbejde i byretten og i landsretten den bordeauxrøde kappe og de formelle former.
 - I landsretten træder man ind i en anden verden. Her sidder der tre landsdommere, og stemningen er lidt mere formel, ophøjet og højtidelig end i byretten. Det afspejler en dyb respekt for juraen og indgyder ærefrygt, mener hun.
 Marie Rud Hansen føler det som en lettelse at få møderetten, og fagligt er det en stor hjælp.
 - Når man står i byretten over for en erfaren advokat, kan man normalt føle


text:
sig lidt usikker på sig selv, men når man har fået møderet for landsretten, føler man sig mere sikker og begynder at blive mere fri i det. Det giver en faglig tilfredsstillelse. Og det er ret specielt at komme i landsretten efterfølgende, for man føler, at der er meget at leve op til, siger Marie Rud Hansen, der ikke ville have noget imod en dag også at opnå møderet for Højesteret.
 Advokat hos Brockstedt-Kaalund.
 Min erfaring kommer mig til gode
 For Sanne H. Christensen var der en særlig følelse af både stolthed og ydmyghed forbundet med at få møderet for Højesteret, for en sag her sætter retningen for andre sager, og resultatet er endegyldigt.
 Man føler sig lille, når man træder op ad den store trappe til Højesteret og går ind gennem den høje indgangsdør. Da Sanne H. Christensen, der er senioradvokat hos Kammeradvokaten, havde fået møderet for Højesteret og for første gang skulle give møde for Højesteret, var det med en særlig følelse af både ydmyghed og stolthed over at få muligheden for at procedere for rigets øverste domstol.
 - Det er en ære. Den første gang var det enormt udfordrende at stå over for landets skarpeste hjerner, for var det, som man havde med hjemmefra, godt nok til, at de ikke pillede det fra hinanden. Det er et af de øjeblikke, som jeg aldrig vil glemme. De storslåede fysiske rammer og den højtidelige stemning er med til at indgyde respekt. En sag her er noget helt særligt, og den skal tages meget seriøst, siger hun.
 Sanne H. Christensen bistår statslige myndigheder i retssager om offentlige erstatnings- og forsikringsordninger. Som procesadvokat er det et must for hende, at hun også kan møde i Højesteret, så hun kan følge sagerne hele vejen. Hun havde haft møderet for landsretten i fem år og ført over ti landsretssager, da hun søgte om at få møderet for Højesteret og fik det i marts 2014. Siden har hun procederet et par sager her.
 I sin første mundtligt behandlede sag i Højesteret repræsenterede Sanne H. Christensen Ankestyrelsen. Hun fik medhold.
 Sagen handlede om, hvordan en deltidsansats årsløn skulle fastsættes i forbindelse med udbetaling af arbejdsskadeerstatning. Spørgsmålet var, om erstatningen skulle fastsættes efter det, som kvinden faktisk havde tjent, eller efter en løn, der skønsmæssigt svarede til en fuldtidsansættelse. Højesteret afgjorde, at det ikke var godtgjort, at deltidsansættelsen var af midlertidig karakter, samt at Ankestyrelsens afgørelse ikke var i strid med forbuddet mod forskelsbehandling på grundlag af køn, ligesom Højesteret ikke fandt grundlag for at fastslå, at Ankestyrelsen havde undladt at foretage et pligtmæssigt skøn.
 - At stå i Højesteret kræver rigtig meget forberedelse. Man skal være sikker på, at hver en sten er vendt. Det er også vigtigt at have tid til at reflektere over, hvilke konsekvenser sagen får, hvis det bliver det ene henholdsvis det andet udfald. Man skal op i helikopteren og have den dimension med, fordi udfaldet får betydning for lignende sager fremover, siger Sanne H. Christensen.
 I Højesteret gøres der en


text:
del mere ud af at perspektivere sagen og beskrive sagens principielle betydning. Hun oplever, at den største forskel på at møde i landsretten og i Højesteret er bevidstheden om sagens karakter og betydning for klienten. I forbindelse med selve hovedforhandlingen er der ikke nogen bevisførelse i form af parts- eller vidneforklaringer. Sagen starter på den måde et helt andet sted.
 Nervøsiteten spillede ind
 Sanne H. Christensen er ikke en høj person, og da hun første gang stod ved skranken i Højesteret, havde hun fornemmelsen af, at skranken var enormt høj. Anden gang føltes skranken pudsigt nok ikke nær så høj. Her var det et helt andet billede, hun havde af situationen. Hun er ikke i tvivl om, at det måtte være nervøsiteten, der spillede ind.
 - Første gang blev jeg i starten positivt overrasket over, hvor lidt nervøs jeg var. Jeg havde jo hørt om folk, der var faldet om. Selv hos modparten, der var en erfaren højesteretsprocedør, var der en anelse nervøsitet at spore, så jeg tænkte, at jeg burde være mere nervøs, end jeg følte mig. Men da jeg skulle til at procedere, satte nervøsiteten ind. Det føltes, som om jeg havde en sandkasse i munden. Men så er det, at ens erfaring fra landsretten kommer en til gode og bærer en igennem. Da jeg først kom i gang, gik det fint, fortæller hun.
 Råd fra erfarne procedører
 Forud for sit første møde i Højesteret havde hun gjort meget ud af at spørge erfarne procedører til råds om det rent praktiske, og hvad hun skulle være opmærksom på. Det tog en stor del af nervøsiteten.
 Hun vidste på forhånd, at det er en god idé at møde op i god tid, da man, før sagen går i gang, får lov til at komme ind i retssalen og lægge sine papirer klar. Overtøj og taske har man i advokatværelset, hvor man også ifører sig kappen. Når sagen går i gang, bliver man ført ind i retssalen, hvor dommerne allerede sidder klar.
 - Det er en rigtig god idé at følges med en anden advokat, der skal i Højesteret, for det kan afmystificere det. Oplevelsen første gang bliver ikke så overrumplende, når man har været der og selv stiftet bekendtskab med det på forhånd. Har man ikke selv kolleger, der har prøvet at møde for Højesteret, skal man ikke være tilbageholdende med at tage kontakt til modpartens advokat. Selvom vi repræsenterer hver sin side, vil de fleste være behjælpelige med at svare på praktiske spørgsmål, siger hun.
 Advokat hos Kammeradvokaten.
 Skriv et virkelig godt påstandsdokument
 Når argumenterne skal fremføres i Højesteret, påskønner retten, at sagens bredere perspektiver for samfund, erhvervsliv og borgere trækkes op. Formanden for Højesteretsskranken giver gerne sine bedste råd til, hvordan advokaten håndterer sit første møde ved landets øverste domstol.
 Hvad er de tre bedste råd, du vil give til advokater, der skal møde i Højesteret?
 Når der kun er tre, må man prioritere hårdt. For det første skal man skrive et virkelig godt og ikke for


text:
langt påstandsdokument. Det er vigtigere end proceduren.
 I Højesteret starter voteringen, så snart advokaterne har talt færdig. Hver enkelt dommer redegør mundtligt efter tur – den yngste først – over for sine kolleger for, hvordan sagen bør afgøres. Den førstevoterende dommer siger derfor i praksis, hvilket udfald sagen efter hans eller hendes opfattelse skal have, inden der er gået fem minutter, efter at sidste advokat har afsluttet sit sidste indlæg.
 Selvom dommerne er særdeles dygtige, er dette reelt kun muligt, hvis de har besluttet sig allerede før, advokaterne procederer. Med andre ord skal man have overbevist den første voterende, allerede inden man får ordet – altså på grundlag af påstandsdokumentet, som man sender 14 dage før.
 Man har lidt bedre mulighed for, at det mundtlige indlæg kan påvirke de ældre dommere, der typisk kan nå at sove på deres votum. Ikke mindre end 90 procent af alle sager får det udfald, som den yngste dommer, der voterer først, mener, at de skal have. Så det er helt afgørende at skrive et påstandsdokument, der kan overbevise den pågældende.
 Derudover skal man optræde troværdigt, hvilket især indebærer realisme, etik og fravær af dårlige argumenter.
 Som det tredje skal man sørge for, at der er en klar forbindelse mellem sin procedure og den indankede dom. Det giver anledning til en række underpunkter. Har landsretten opfattet faktum korrekt? Er der kommet nye beviser af vægt? Har landsretten identificeret de relevante retskilder og håndteret dem korrekt? Og har den subsummeret og skønnet korrekt?
 Hvad er den største forskel på at tage springet fra landsretten til Højesteret?
 Hele bevisførelsen i form af afhøringer er væk. Det er ellers i sig selv noget af det sværeste, og det kan endvidere gøre det nødvendigt med improvisation i proceduren. Så sådan set er det nemmere at procedere i Højesteret, men man skylder samfundet og sig selv at lægge sagsforberedelse og procedure – herunder retskildehåndteringen – på et højt niveau, som er passende for rigets øverste domstol, der skal afsige præjudikater.
 Når argumenterne skal fremføres i Højesteret, påskønner retten, at sagens bredere perspektiver for samfund, erhvervsliv og borgere etc. trækkes op. Der er ingen tvivl om, at man kan score et point, hvis man kan påvise, at det udfald, som man kæmper for, ikke alene er formelt juridisk det rigtige, men også vil være en lykke for landet.
 Hvilken funktion har Højesteretsskranken for gruppen af advokater med møderet for Højesteret?
 Modsat andre advokatorganisationer har Højesteretsskranken kun et eneste formål nemlig at bidrage til, at retsplejen ved Højesteret sker på den for publikum og retten bedste måde.
 Højesteretsskranken blev stiftet tilbage i 1879. For at blive medlem skal man have ført tre domssager i Højesteret heraf mindst to med mundtlig forhandling.
 Højesteretsskranken fremmer formålet gennem arrangementer og kurser og som samtalepartner for Højesteret, når Højesteret indbyder til drøftelse. Som medlem får man adgang til disse tilbud, og man får medlemsdemokratisk indflydelse på Højesteretsskranken som et talerør for de advokater, for hvem højesteretsprocedure er noget særligt.
 Hertil kommer, at det er et


text:
vigtigt netværk for medlemmerne. Der er god tilgang af nye medlemmer, efter at vi mere aktivt er begyndt at holde øje med, hvornår kolleger når de krævede tre sager for Højesteret.
 Advokat (H) hos Nielsen Nørager Advokatpartnerselskab, adjungeret professor, dr.jur., er formand for foreningen Højesteretsskranken. Han er aktuel med artiklen ‘Af møderettens og Højesteretsskrankens historie’ i festskriftet til højesteretsdommer Jens Peter Christensen, der netop er udkommet. Eigil Lego Andersen, der er født i 1950 og blev jurist fra Københavns Universitet i 1975, har en betydelig procedureerfaring, som han deler ud af her.


text:
En klinikassistent, der blev opsagt efter at have afslået at gå op i tid, fik en godtgørelse på 3 måneders løn i Højesteret.
 Medarbejdere på deltid er beskyttet mod forskelsbehandling efter deltidsloven. Hvis en arbejdsgiver opsiger en medarbejder på deltid, og medarbejderen påviser faktiske omstændigheder, der tyder på, at opsigelsen var begrundet i medarbejderens ønske om deltid, så skal arbejdsgiveren bevise, at det ikke var tilfældet. Men hvilke krav stilles der til arbejdsgiverens bevis? Det tog Højesteret stilling til i denne sag.
 To tandlæger, der i fællesskab drev en klinik, havde behov for at øge antallet af klinikassistenttimer. Klinikken skulle ISO-certificeres, klinikkens tandplejer kom retur fra barsel, og den ene tandlæge ønskede at arbejde mere. Der var i alt fire klinikassistenter, der alle arbejdede på deltid. For at opnå det ekstra antal timer, der var nødvendige, varslede tandlægerne den klinikassistent, der arbejdede færrest timer, op i tid fra 24 timer om ugen til 37 timer om ugen.
 Klinikassistenten meddelte, at hun ikke ønskede at gå op i tid, og hun blev herefter opsagt. Klinikassistenten mente, at det var i strid med deltidsloven at opsige hende, fordi hun havde nægtet at gå op på fuld tid, og gik til sin fagforening. Tandlægerne mente derimod, at det var sagligt begrundet i hensynet til virksomhedens drift at opsige klinikassistenten og ansætte en anden på fuld tid. Sagen kørte igennem tre instanser og endte i Højesteret.
 Ikke væsentlig ulempeHøjesteret mente, at klinikassistenten havde påvist faktiske omstændigheder, der skabte en formodning for forskelsbehandling, fordi hun var blevet opsagt, umiddelbart efter at hun havde afslået et tilbud om fuld tid. Dermed vendte bevisbyrden, så tandlægerne skulle bevise, at ønsket om, at klinikassistenten skulle arbejde fuld tid, var sagligt begrundet i virksomhedens drift.
 Højesteret anerkendte, at tandlægerne havde behov for flere klinikassistenttimer. Højesteret mente dog ikke, at tandlægerne havde bevist, at det ville være forbundet med væsentlig ulempe eller uforholdsmæssige omkostninger, hvis behovet for yderligere timer skulle dækkes på en anden måde evtuelt ved ansættelse af en yderligere klinikassistent på deltid. På den baggrund havde tandlægerne ikke løftet bevisbyrden, og klinikassistenten blev derfor tilkendt en godtgørelse på 3 måneders løn for overtrædelse af deltidsloven.
 Højesteret ændrede dermed dommen fra Østre Landsret, der frifandt tandlægerne. Vi har omtalt landsretsdommen her.
 at afgørelsen, der er konkret begrundet, synes at stille relativt strenge krav til arbejdsgiverens bevis for, at det ikke er muligt at tilgodese virksomhedens driftsmæssige behov på anden måde end ved at opsige en deltidsansat medarbejder, der har afvist at gå op i tid, og
 at Højesteret ikke går ind i en nærmere prøvelse af, hvorvidt deltidslovens § 4 a, stk. 3, også omfatter den situation, hvor en medarbejder opsiges begrundet i et afslag om at øge sin arbejdstid, idet sagens parter var enige om, at denne situation var omfattet af loven.


text:
Blog Find advokat
 Blog Ret&Råd Blog
 Erhvervsrådgivning (164)
 Erstatning (57)
 Privatrådgivning (288)
 Retssag privat (65)
 Ægteskab & samliv (82)
 Anne Broksø (31)
 Anne Kjærhus Mortensen (47)
 Anne Øvlisen (12)
 Betina Boysen (11)
 Brian Bruun Hansen (32)
 Cathrine Degenkolv Bøhne (4)
 Claus Rehl (9)
 Claus Witt (22)
 Dorthe Westerdahl (28)
 Dorthe Østerby (6)
 Elin L. Andersen (27)
 Erik Gram (4)
 Henriette Lyhne (6)
 Henrik Benjaminsen (4)
 Inge Lindeer (14)
 Jacob Bartholin Holm (2)
 Jacob Outzen (5)
 Jens Hessel (34)
 Jeppe Ravn Hattens Jensen (4)
 Jes Weyhe Grønbæk (2)
 Jesper Brock (1)
 Jette Jessen (4)
 Kim H. Rasmussen (7)
 Kim Mouritsen (7)
 Kirsten Skodborg (3)
 Lars Fredslund (1)
 Lene Astrup Treffer (2)
 Lotte Helms (2)
 Mads Lyshøj Ulrikkeholm (1)
 Mads Sommerlund (2)
 Malene Løkkegaard (1)
 Malou Trebbien (4)
 Marlene Christiansen Hannibal (4)
 Martin Binzer Lind (30)
 Michael Viborg Rasmussen (1)
 Mikkel Holm Nielsen (11)
 Nicholas Ørum Keller (7)
 Niels Bjerre (26)
 Niels Søndergaard (2)
 Ole Krabbe (16)
 Per Andreasen (8)
 Peter Thykier (8)
 Preben Bjerre (3)
 Sajitha Sureshkanna (14)
 Steen Petersen (135)
 Stig Holdgaard (1)
 Stine Morild Kulmbak (6)
 Susan Sørensen (2)
 Sven Brouer Seedorff (11)
 Tina Linnelyst (9)
 Tina Møller (17)
 Wivi H. Larsen (28)
 Emner: ·
 Af Claus Witt
 Når ens ægtefælle dør har den overlevende ægtefælle en række muligheder, når boet efter afdøde skal skiftes. Dvs. at børne ikke får deres arv før længstlevende er død. Men uskiftet bo er ikke altid den bedste løsning. Læs her hvorfor. Emner: ·
 Af Susan Sørensen
 Skal du bygge hus, er det vigtigt at tegne en hus- og bygningsforsikring straks, når du køber byggegrund eller et gammelt hus til nedrivning. Hvis ikke risiker du at stå uden forsikring til retshjælp tvister mod entreprenører om fejl, mangler og betalinger. I værste tilfælde kan det betyde, at du må opgive dit krav eller selv betale uanset at entreprenørens krav er både urimelige og uberettiget. Emner: ·
 Af Jens Hessel
 Af Tina Møller
 Af Stine Morild Kulmbak
 Tinglyst udskudt hjemfaldspligt samt Københavns Kommunes nye og midlertidige frikøbsordning giver de cirka 1500 ejere problemer nu og i fremtiden. Emner: ·
 Nogle gange vil man opleve, at unge vil få mulighed for at indgå en ungdomskontrakt, når de har begået en kriminel handling. Indgår man en sådan kontrakt, vil man ca. 1 år efter dommen kunne fremvise en ren straffeattest - mod normalt ca. 3 år. Udgivet: 03-05-2017
 Af Lotte Helms
 Når en arbejdsgiver bortviser en medarbejder, ophører ansættelsesforholdet og dermed medarbejderens pligt til at møde på arbejde og arbejdsgiverens pligt til at betale løn til medarbejderen med øjeblikkelig virkning. En bortvisning er dermed den skrappeste ansættelsesretlige sanktion, som en arbejdsgiver kan gøre brug af. En uberettiget bortvisning kan få store økonomiske konsekvenser for virksomheden. Og man bør derfor tænke sig godt om, inden at denne sanktionsmulighed tages i brug. Emner: ·
 Af Malene Løkkegaard
 Når dagen kommer for en lejers fraflytning af dit erhvervslejemål, er det en god idé at have styr på reglerne om lejeres fraflytning. Det kan i sidste ende koste dig mange penge,


text:
hvis ikke lejerens fraflytning bliver håndteret efter reglerne. Læs her, hvad du skal have styr på. Emner: ·
 Af Nicholas Ørum Keller
 Af Henrik Benjaminsen
 Når foråret kommer til Danmark, betyder det også, at tiden for de mange konfirmationer nærmer sig. En konfirmation skal for barnet/den unge være en glædelig begivenhed, og for de flestes vedkommende, afholdes der en fest eller et arrangement i forbindelse med, barnet træder ind i de voksnes rækker. Ved en konfirmation er der ligeledes en del udgifter, der skal afholdes, f.eks. til festen, tøj, blå mandag etc., og i og med forældre har en forsørgelsespligt over for deres barn, skal begge forældre være med til at afholde disse udgifter. Emner: ·
 Af Cathrine Degenkolv Bøhne
 Når en person afgår ved døden er det typisk de nærmeste pårørende, der arrangerer begravelsen. De pårørende kan dog vælge at undlade at påtage sig i ansvaret og dermed omkostningerne for begravelsen. Emner: ·
 Af Lene Astrup Treffer
 Af Dorthe Westerdahl
 Af Jacob Outzen
 Af Erik Gram
 Af Kim H. Rasmussen
 Af Sajitha Sureshkanna
 God selskabsledelse i energi- og forsyningsselskaber
 Regeringen har i september 2016 lanceret Danmarks første samlede strategiske ramme for forsyning med energi, fjernvarmevarme og vand samt håndtering af affald og spildevand
 Af Marlene Christiansen Hannibal
 Af Anne Øvlisen
 Af Mads Lyshøj Ulrikkeholm
 Skal du autoriseres som fødevarevirksomhed for at lave mad til andre? Der kan sagtens opstå tvivl om man skal autoriseres, hvis man går med en lille kok i maven, eller ønsker at lave mad til andre mennesker. Emner: ·
 Af Malou Trebbien
 Af Mads Sommerlund
 Hvis man har oparbejdet en stor og uoverskuelig gæld, er det værd at undersøge muligheden for at søge gældssanering. Gældssanering er en ordning, hvor skifteretten kan nedsætte din gæld til en procentdel af den oprindelige gæld. Emner: ·
 Det kommende internationale fødevaretopmøde ”World Food Summit – Better Food for More People” har fået Miljø- og Fødevareministeriet til at træde helt frem i skoene. Emner: ·
 Selvom det ikke er sjovt at stå tidligt op og skovle sne bør du nok alligevel overveje at komme ud af fjerene – i hvert fald hvis du er husejer. Emner: ·
 Hvem ejer fjernvarmeforsyningerne?
 Fjernvarmeforsyningerne kan ejes af private virksomheder, af fjernvarmeforbrugerne organiseret i andelsselskaber eller af kommunerne
 Af Mikkel Holm Nielsen
 Af Dorthe Østerby
 Varmeforsyningslovens substitutionsprisprincip
 Varmeforsyningslovens § 20 indeholder hovedreglen om fastsættelse af varmepriser. Det fremgår af denne bestemmelse, at kollektive varmeforsyningsvirksomheder m.fl. i varmepriserne kan indregne såkaldt ”nødvendige omkostninger” til energi, lønninger og andre driftsomkostninger mv. Der kan således opkræves en omkostningsbestemt pris, der sikrer, at varmeforsyningsvirksomheden økonomisk kan hvile i sig selv
 Hvordan må jeg bruge mit sommerhus? I Danmark er det, som udgangspunkt ikke tilladt at benytte ens sommerhus til helårsbeboelse, der er dog nogle undtagelser.
 Af Kim Mouritsen
 En skilsmisse er for de fleste hård at skulle igennem. Men ved at sætte sig grundigt ind i hvilke forhold, I skal have styr på og få lavet præcise aftaler, er chancerne for at undgå konflikter større. Emner: ·
 Af


text:
Jacob Bartholin Holm
 Det er belastende både for en selv og for ens familie at være tynget af en stor gæld. Det går ud over livskvaliteten. Men det er gratis og nemt at søge gældssanering. Måske er du i tvivl om hvorvidt din ansøgning om gældssanering bliver godkendt af skifteretten? I denne artikel vil vi prøve at gennemgå de ting, du skal være forberedt på i forbindelse med en ansøgning om gældssanering. Emner: ·
 Af Henriette Lyhne
 Husejernes Forsikring Assurance Agentur har solgt forsikringer til danske kunder på vegne af Gable Insurance AG - et forsikringsselskab hjemmehørende i Liechtenstein. Husejernes Forsikring i Danmark var ikke omfattet af den danske garantiordning. Den 19. november 2016 blev Gable Insurance AG erklæret konkurs. En konkurs betyder normalt, at der kun vil være ganske beskeden dækning for krav mod konkursboet – herunder for dit krav om erstatning som følge af en dækningsberettigende forsikringsskade. Emner: ·
 Af Martin Binzer Lind
 Forskerskatteordningen, som den populært kaldes, giver danske arbejdsgivere bedre mulighed for at tiltrække højtkvalificeret udenlandsk arbejdskraft til Danmark. Emner: ·
 I forbindelse med lejers fraflytning fra et boliglejemål opstår der jævnligt tvister om omfanget af lejers forpligtelse til at istandsætte lejemålet. Lejers istandsættelsesforpligtelse afhænger bl.a., af hvad parterne har aftalt, og er begrænset af lejelovens ufravigelige regler. Emner: ·
 Årets opgørelse af fyrværkeriskader fra landets skadestuer viser, at der i alt blev registreret 267 skader i de to nytårsdøgn 31. december og 1. januar. Blandt disse skader var der mindst 37 alvorlige, dvs. at patienten ikke kunne færdigbehandles på skadestuen, men blev overført til eksempelvis en øjenafdeling. Emner: ·
 Af Brian Bruun Hansen
 Nu er det snart nytår og det skal fejres, som det bliver hvert år med fest, farver og fyrværkeri. Af hensyn til ens medborgere, er der dog visse regler der skal overholdes. Emner: ·
 Hvis du har været involveret i en ulykke, hvor du er kommet til skade, og hvor der er en erstatningsansvarlig skadevolder, vil du som udgangspunkt have ret til erstatning. Emner: ·
 Højesteret har netop afsagt en principiel dom, som slår fast, at den nuværende lovgivning ikke giver mulighed for anpartssæreje. Emner: ·
 Af Betina Boysen
 Stigende svine- og mælkepriser har fået landmændene til at tro på fremtiden igen, og selv flere af landets banker er begyndt at tænke positivt om fremtiden for erhvervet. Meget tyder på, at landbrugserhvervet er ved at kunne se enden på en lang årrække med røde tal, og et stort ophobet behov for generationsskifte i erhvervet kan begynde. Udgivet: 29-11-2016
 Bliv klogere på reglerne for store pengegaver – og hvorfor det kan være en fordel at benytte sig af muligheden. Emner: ·
 Af Jette Jessen
 I en tid som denne, hvor udviklingen af online sociale medier med personlige brugerprofiler eller konti, kan et traditionelt testamente mangle en del. Emner: ·
 Af Claus Rehl
 Begrebet ægtefællebidrag stammer fra den tid, hvor kvinder gik hjemme og passede hus, mand og børn. Og dermed ikke havde egen indtægt. Nu om dage er der ikke samme behov for


text:
denne økonomiske sikring og derfor får færre ægtefæller tilkendt ægtefællebidrag. Kun undtagelsesvis bliver der pålagt tidsubegrænset bidragspligt. Emner: ·
 Hvem afgør konflikter i fjernvarmesager?
 I praksis opstår mange forskellige typer af konflikter vedrørende fjernvarmelevering mellem et forsyningsselskab og kunderne. Hvis parterne ikke kan nå til enighed og selv løse konflikten, må en uvildig instans rede trådene ud.
 Af Jeppe Ravn Hattens Jensen
 Har man som privat bygherre et ansvar for, at arbejdsmiljøloven overholdes? Svaret er JA, i mange tilfælde har man som bygherre i forbindelse med om/tilbygning til en privat grund, et ansvar for at arbejdsmiljøloven overholdes. Det gælder eksempelvis hvis flere virksomheder er involveret på byggepladsen samtidig. Som bygherre har du en pligt til at sørge for, at arbejdet udføres og tilrettelægges hensigtsmæssigt.
 Når man når den 3. alder, er der mange der gerne vil sikre at bestemte navngivne personer får fuldmagt til at handle på deres vegne, såfremt de mentalt bliver svækket. Indtil for nylig har der ikke været lovgivet herom. Der har, med andre ord været tale om et ureguleret område, hvor de fleste fuldmagter har været individuelt udformet, tilpasset den enkelte persons forhold. Emner: ·
 Offentlig parkering er når du parkerer din bil hvor politiet og eksempelvis kommunens parkeringsvagter fører kontrol med parkeringer. De vejledninger der regulerer parkeringen findes dels i særlige kommunalvejledninger og overordnet i færdselslovens bestemmelser. Emner: ·
 Der er 3 ting din virksomhed skal have styr på fra foråret 2018. 25. maj indføres nye skrappe persondataregler. Det er, næsten, alle virksomheder der omfattes af reglerne, og man risikerer op til 4 % af omsætningen i bøde. Emner: ·
 Ny regler om forkyndelse
 Den 1. marts 2017 træder nye regler om forkyndelse i kraft med henblik på at modernisere og effektivisere mulighederne for forkyndelse.
 1. juli 2017, ændres markedsføringsloven, så de erhvervsdrivendes spilleregler, kommer til at ligne resten af EU. Emner: ·
 Kendte forurettede personer uden adgang til beskikkelse af bistandsadvokat i Se & Hør-sagen. Procesbevillingsnævnet har imidlertid den 24/9/16 givet tilladelse til, at Højesteret får det sidste ord, efter at byret og Landsret har nægtet de forurettede kendte at få beskikket en bistandsadvokat.
 Mange klienter er i tvivl om hvad der sker med pensionerne fra Danmark, hvis de flytter til Spanien. Emner: ·
 De spanske regler er vidt forskellige fra de danske. I Danmark kender alle det at sidde i uskiftet bo, og man forventer at ægtefæller arver hinanden med mindst 50%. Sådan er det slet ikke i Spanien. Emner: ·
 Under ægteskabet kan renteudgifter fradrages hos den ægtefælle, der efter ægteskabslovgivningen hæfter for gælden. Kan det ikke afgøres, hvem der hæfter for gælden, fradrager hver ægtefælle halvdelen af renteudgifterne. Emner: ·
 Husk testamente hvis du har bolig i Spanien Mange danskere får en kedelig overraskelse, hvis de ejer feriebolig i Spanien, men ikke har lavet et testamente. Der er stor forskel på den danske og spanske arvelovgivning. Uden et testamente i både Danmark og Spanien, bliver det dyrt og langsommeligt for arvingerne. Med et testamente sikres du og dine arvinger bedst muligt.


text:
Af Jesper Brock
 Advokat Børnesager i Retten
 Det kan være uoverskueligt og bekymrende at stå over for en børnesag i Retten. Typisk er man ikke kun bekymret på egne, men også på sine børns vegne. I denne artikel får du et kort overblik over en børnesag i Retten. Emner: ·
 I takt med at vi efterhånden bruger mere og mere tid på de sociale medier, er vi også begyndt at tilkendegive langt flere af vores meninger til et langt større publikum. Men er der grænser for, hvad du må skrive om chefen og din arbejdsplads på de sociale medier?
 "Dieselgate" brød miljøregler i EU og USA Audi, VW, Seat og Skoda blev af VW usandt og vildledende markedsført "som grønne biler" med "ren diesel" i USA. Der er foreløbigt rejst erstatningskrav på 100 mia kr mod VW i USA.I første halvår 2016 tjente VW til sammenligning 55 mia. kr. Worldwide berører sagen 11 mio biler.
 I Danmark stemte vi i december 2015 nej til et tættere samarbejde med EU. Men I Spanien har de sagt ja til nogle meget fornuftige EU regler, der gør det nemmere at arve. I mange år har danskere mistet store formuer, fordi det var uoverskueligt at håndtere spanske ferieboliger, når en af ejerne afgik ved døden. Men det råder Spaniens regler nu bod på. Emner: ·
 Skilsmisse og bolig i Spanien Det er svært at tro på, men selv ægtepar, der ejer en bolig i Spanien, risikerer at blive skilt. Og hvad sker der så med den spanske bolig? Emner: ·
 Faktatjek om det spanske ferieboligmarked Det er vores mål at luge ud i fordomme og halve sandheder om det spanske boligmarked. Det gøres bedst ved hjælpe af autoriserede statistikker fra de spanske myndigheder. Emner: ·
 Mange klienter overvejer at flytte ud af Danmark og bosætte sig permanent i Spanien. De bedste argumenter handler om livskvalitet - mere lys og varme og bedre generel sundhed. Nogle overvejer om det kan betale sig økonomisk at flytte. Emner: ·
 Når et par bliver gift, opstår der ved ægteskabets indgåelse formuefællesskab. Emner: ·
 Alle ansatte har en loyalitetspligt såvel under ansættelsen, men også i tre år efter samarbejdets ophør. Det følger af markedsføringslovens § 19.
 Til efteråret gennemføres en forsøgsordning ved udvalgte retter (Retten i Horsens og Vestre Landsret) med henblik på, at sagsbehandlingen i civile retssager fra 2017 gøres digitale ved alle retter. Emner: ·
 Af Kirsten Skodborg
 Ikke ifølge EU -domstolens dom den 5/7/2016 - McDonald vinder EU -varemærkesag mod MACCOFFEE Emner: ·
 Konsekvenser af arealmangler ved hussalg Det anslås af kommunerne, at der ved 20-25 % af landets enfamiliehuse er forskel på deres arealangivelse i BBR og deres faktiske areal. Det er husejerens ansvar at sørge for, at huset er i overensstemmelse med oplysningerne i BBR. Dette kan have stor betydning ved et eventuelt hussalg.
 Hvornår må en virksomhed registrere skyldnere i RKI? En registrering i RKI kan have stor betydning, idet registreringen kan medføre, at man bliver afvist, hvis man for eksempel gerne vil


text:
låne penge i banken. Det er et stort indgreb at blive registeret i RKI. Derfor er der naturligvis en række betingelser, som skal være opfyldt, når man som kreditor ønsker at registrere en skyldnere i RKI. Emner: ·
 Af Michael Viborg Rasmussen
 Højesteret har i juni 2016 stadfæstet Landsrettens afvisning om ankestævning i forældelsessag. Emner: ·
 Af Tina Linnelyst
 Hvis du ikke efterlader dig efterkommere (børn, børnebørn mv.), betyder det, at dine arvinger skal betale en langt større afgift af arven til staten (tillægsboafgift på 36,25%) Emner: ·
 Af Elin L. Andersen
 Står du i en vanskelig økonomisk situation, og kunne gældsanering ende med at blive en mulighed? Så er det vigtigt, at du er opmærksom på din hidtidige afvikling af gælden. Ser denne nemlig ikke fornuftigt ud, kan det ende med, at du bliver afskåret muligheden for gældsanering. Udgivet: 22-06-2016
 TV2 bragte i maj måned en udsendelse om, hvordan nogle kunder hos Husejernes Forsikring havde problemer med at få betaling for skader under ejerskifteforsikringen. Udsendelsen afdækkede bl.a., at Husejernes Forsikring havde et ”tæskehold”, der skulle søge at lukke sagerne, ofte ved at forsikringstagerne fik en lavere dækning, end de egentlig havde krav på. Emner: ·
 Sommerferien byder på mange oplevelser sammen med familien og vennerne. Du skal dog være opmærksom på, at der gælder visse regler om, hvor du kan placere din ferie. Emner: ·
 Er der flere personer eller selskaber der i fællesskab vil drive et kapitalselskab - bør man inden man stifter selskabet, overveje om der skal oprettes en ejeraftale, der fastlægger de interne spilleregler i forbindelse med de beslutninger der træffes i kapitalselskabet således, at man på forhånd er sikker på, hvordan beslutningen i selskabet træffes. Emner: ·
 Alle virksomheder udspringer af en idé og alle virksomheder har et formål, en mission eller en kerneydelse om man vil. Mange virksomhedsejere glemmer imidlertid at udarbejde den forretningsplan, der kan være altafgørende for virksomhedens overlevelsesmuligheder. Emner: ·
 3. juni 2016 blev EU's håndhævelsesdirektiv om øget sikring af udstationerede lønmodtageres rettigheder vedtaget som lov i Danmark. Håndhævelsesdirektivet og loven indeholder ikke nye rettigheder for udstationerede lønmodtagere. Emner: ·
 Den 27. maj 2016 traf Sø- og Handelsretten en principiel afgørelse om bonus til funktionærer. Emner: ·
 Af Wivi H. Larsen
 Maskiner og ejendomme var i mange år den største værdi i danske virksomheder. Der findes modeller til at udregne værdien af disse aktiver. Mere end 80 % af værdien af moderne virksomheder, udgøres imidlertid af immaterielle rettigheder. Der er ingen eksakte metoder til opgørelse af denne værdi, når man vil sælge sin virksomhed. Martin Binzer Lind, foreslår, at du starter et andet sted. Emner: ·
 Reglerne om forældelse spiller en væsentlig rolle i entrepriseforhold. Manglende kendskab til og/eller manglende iagttagelse af forældelsesreglerne kan få store økonomiske konsekvenser for de involverede parter. Artiklen giver et overordnet overblik over de forældelsesregler, som er væsentlige i entrepriseforhold. Derudover belyses reglerne om afbrydelse og suspension af forældelse med særlig vægt på foreløbig afbrydelse af forældelse på baggrund af forhandlinger mellem parterne. Emner: ·
 Når


text:
man gifter sig opstår der automatisk fælleseje. Fælleseje betyder, at der ved et skifte i tilfælde af separation, skilsmisse eller død sker en deling af samtlige ægtefællernes aktiver. Det kommer bag på mange, at også aktiver erhvervet forud for ægteskabet skal deles, ligesom mange bliver overraskede over, at den anden ægtefælles gæld også indgår i delingen. Emner: ·
 Mourinho ́s tidligere arbejdsgiver Chelsea FC registrerede Jose Mourinhos navn og underskrift som varemærke. Det er en fornuftig strategi, men det spærrer for at Mourinho kan starte som manager for konkurrenten Manchester United FC. Emner: ·
 Det må du i og for sig også, men bruger du andres design f.eks. på din hjemmeside, bryder du reglerne. Emner: ·
 En tyrkisk statsborger bosat i Tyskland blev anklaget for ulovligt at have formidlet sportsvæddemål, men EU-domstolen fastlog bl.a. at de tyske myndigheders tildelingsprocedurer er fiktiv, og der dermed ikke var hold i anklagen. Emner: ·
 Den 11. maj afsagde højesteret endelig en længe ventet kendelse, der giver AB Duegården ret til at blive erklæret konkurs. Udgivet: 12-05-2016
 Nye regler betyder, at dit spanske hus eller lejlighed bliver dødsbobehandlet efter spanske regler. Det medfører uoverskuelige konsekvenser for enormt mange danskere. Men et kort tillæg til dit testamente sikrer dig. Emner: ·
 Mange danskere glemmer at lave testamente om deres spanske bolig. Det har ubehagelige konsekvenser. Emner: ·
 Adidas har sagsøgt danske ECCO sko i USA for at krænke Adidas varemærke - de tre striber. Hvad mener du? Bruger ECCO de tre striber? Tror man, at ECCO-skoen er en Adidas sko? Udgivet: 03-05-2016
 Pas på med ejerskifteforsikringen Når du køber hus eller sommerhus får du i de fleste tilfælde udleveret en tilstandsrapport og et tilbud på en ejerskifteforsikring. Du skal som huskøber nøje læse tilstandsrapporten. Ejerskifteforsikrngen har en række undtagelser der gør, at den alligevel ikke dækker skjulte fejl og mangler, der opdages i købers ejertid
 Nej, der er ikke noget lovkrav om el- og vvs-tjek ved salg af andelsbolig! Men det kan være en rigtig god ide, at du som køber stiller krav om modtagelse af begge rapporter. Emner: ·
 Det kan være svært at erkende, at man har brug for hjælp til sin gæld, men når først det er sket, er næste skridt at finde ud af, hvad den bedste løsning er. Ofte vil svaret være en akkordordning. Emner: ·
 Gældssanering – hvad er betingelserne? Gældssanering er en mulighed for at opnå en samlet ordning med dine kreditorer og i den forbindelse få eftergivet en del eller hele din gæld. Læs her hvilke betingelser der skal være opfyldt. Emner: ·
 Gældssanering – hvordan beregnes rådighedsbeløbet? I forbindelse med ansøgning om gældssanering skal der fremlægges et budget, der kan lægges til grund for vurderingen af, hvorvidt man opfylder betingelserne for en gældssanering.
 EU varemærket har altid været en stor succes. Det er billigt at få og det giver en god dækning i hele EU. Tommelfingerreglen har været at hvis man ønsker at markedsføre sit produkt i 3 EU-lande, er det klart den bedste strategi at


text:
ansøge om et EU varemærke. Emner: ·
 I løbet af en almindelig arbejdsuge arbejder de fleste lønmodtagere 5 hverdage, mens lørdage og søndage er hviledage. Derudover har alle lønmodtagere i hen-hold til Ferieloven ret til at afholde 5 ugers betalt ferie om året. Endelig er der dage, som har status af helligdage. Det er dage, hvor lønmodta-geren har ret til betalt frihed, med mindre andet er aftalt. På engelsk har man betegnelsen ”Public Holidays” altså ”officielle feriedage”, men i Danmark har de officielle helligdage altid fulgt folkekirkens helligdage. Emner: ·
 Har din gæld nået et uoverkommeligt niveau, kan gældssanering måske være løsningen for dig. Der er dog en række betingelser, der først skal være opfyldt. Emner: ·
 Et dødsbo er skattefrit, hvis formuen ikke overstiger 2,7 mio. Omvendt er alle boer over 2.7 mio skattepligtige og her SKAL man lave selvangivelse. Der er dog en række frister og regler, man skal være opmærksom på. Så inden du begynder at skifte et dødsbo, kan det være en god idé at tale med en advokat, så du får skiftet på den skattemæssigt mest fornuftige måde Emner: ·
 Konfirmation – Er du bopælsforælder, har du muligvis ret til ekstra bidrag En bopælsforælder kan som udgangspunkt opnå et særligt konfirmationsbidrag i anledning af, at barnet skal konfirmeres. Bidraget udgør kr. 3.471 i 2016, og svarer til 3 gange normalbidragssats. Beløbet er fradragsberettiget for bidragsbetaler.
 Ret&Råd Glostrup Ballerup Greve får et stigende antal henvendelser fra danskere, der drømmer om feriebolig i Spanien. For mange danskere bliver drømmen til virkelighed, og med den rigtige rådgivning, styrer du uden om faldgruberne. Emner: ·
 Er du blevet rådgivet korrekt om dine højrentegarantier i dine pensioner? Eller er du blandt de ca. 100.000 kunder, der flyttede i utide?
 2 vigtige inhabilitetskendelser fra Højesteret Højesteret har i 2 kendelser (4-1 afgørelser ) fastslået inhabilitet hos Skifterettens dommere i 2 andelsboligforeningers konkurssager.
 En faktura minder om en ultrakort virksomhedsobligation. I USA kommer ca 35 % af virksomhedsfinansiering fra realkredit og banker. I Danmark kommer ca 80 % fra disse kilder og det er kun få danske virksomheder, der finansierer via factoring og salg af deres fakturaer. Emner: ·
 Flirting with irrelevance - pass or fail Lidt om The International Auditing and Assurance Standards Boards (IAASB) internationale syn på revisorerklæringer og revisor som offentlighedens tillidsrepræsentant.
 Får nyskabelsen i dansk selskabsret, tilsynsrådene, nogen praktisk betydning ved den nye selskabslovs ikrafttræden? Det danske corporate goverrnance kodeks om risikostyring - soft law. Den nye selskabslov (SL), hvoraf dele blev sat i kraft 18.1.2010, samler i 375 paragraffer de hidtidige love om ApS og A/S i een lov.
 Nye regler om ansættelsesklausuler pr 1. januar 2016 Den 1. januar 2016 trådte nye regler om ansættelsesklausuler i kraft. De nye regler betyder, at der ikke længere gyldigt kan indgås konkurrence- og kundeklausuler, medmindre de opfylder nogle specifikke krav i den nye lov. Emner: ·
 Hvis du bliver ramt af sygdom under din ferie, skal du være opmærksom på hvem der skal afholde udgifter i forbindelse med hjemtransport.


text:
Hjemtransport kan ofte være en meget dyr fornøjelse; og det er derfor vigtigt, at du sætter dig ind i dine forsikringer mv. inden du tager afsted. Det blå EU-sygesikringskort dækker ikke udgifter til hjemtransport. Emner: ·
 Hvor flexibel er du, pantekreditor og din ejendom? - om muligheder for forlængelse af Flex 1 lån m.
 Island ikke forpligtet til at betale 30 mia. kr. tilbage Island er ikke forpligtet til at betale 30 mia. kr. tilbage til 350.000 kunder i Storbritannien og Holland efter netbanken, Icesaves, økonomiske sammenbrud i 2008.
 Journalisters skjulte optagelser i privat hjem Journalisters skjulte optagelser i privat hjem for at afdække ulovlig handel med hunde godkendt af Højesteret i 3-2 dom.
 Husk persondataloven - ved f.eks. evt. overvågning af ansatte, whistleblowerordninger og personlighedstester. Personlighedstester må kun iværksættes, når Datatilsynet har sagt god herfor, fordi virksomheder registrerer personfølsomme oplysninger ved disse tests.
 Bail Out ses ofte anvendt under finanskriserne siden 2007, herunder subprime loan krisen på ejendomsmarkedet i USA og ved Regeringens redningspakker til forskellige låneinstitutioner, Fannie Mae, Freddie Mac (USD 200 billion) og fx AIG, som ansås for "too big and too global" og derfor blev reddet af Staten. Emner: ·
 Retssikkerhed er ikke et entydigt begreb. Man taler ofte om hjemmels- eller legalitetskravet i det materielle retssikkerhedsbegreb som betingelse for at foretage myndighedsindgreb, f.eks. kontrolbesøg. Emner: ·
 Udgivet: 04-02-2016
 Når du køber en andelsbolig, køber du medlemsskab af en andelsboligforening og får brugsret til en konkret bolig. Det er derfor vigtigt at undersøge de regler og vilkår, der gælder for andelsboligforeningen. Emner: ·
 Udgivet: 28-01-2016
 Arealmangler ved køb af fast ejendom
 Når man som privatperson sælger sin bolig, hæfter man som udgangspunkt for eventuelle fejl eller mangler i 10 år. Det vil sige, at man som boligsælger kan risikere, at køberen inden for 10 år efter overtagelsen af boligen rejser et mangelskrav. Køber skal dog rejse kravet senest 3 år fra det tidspunkt, køber bliver bekendt med fejlen eller manglen.
 Socialdemokraternes forslag om at ændre på måden at behandle skilsmisse på – er det en god eller dårlig idé?
 Socialdemokraterne har netop forslået, at man reviderer hele den processuelle side af en skilsmisse. Det er en rigtig god ide, hvis du spørger mig.
 Det er kreditor, der skal bevise, at forældelsen er afbrudt. Forældelsesloven opererer med 3 forskellige forældelsesfrister – 3, 5 eller 10 år. Fristen afhænger af, hvad det er for et krav, din gæld vedrører. Emner: ·
 4 ting, I skal have styr på, når I skal separeres
 Om det er fordi man bruger mange timer sammen hen over julen, eller det er fordi man har besluttet sig før, men ”lige tager julen med” før man gør alvor af det, vides ikke, men uanset hvad årsagen er, så ser vi et boom og en højsæson for skilsmisser efter jul.
 Vidnetestamente - den næstbedste løsning
 Hos Ret&Råd oplever vi desværre for ofte, at testamente oprettes for sent i livet. I nogle tilfælde er det først, når en person er dødeligt syg, at vedkommende får taget


text:
sig sammen til at få oprettet testamentet. Det er synd, for indimellem når man simpelt hen ikke at få det oprettet.
 En lovændring i adoptionsloven har lettet kommunernes adgang til at foretage bortadoptioner af udsatte børn.
 Udgivet: 14-01-2016
 For mange af os, er døden noget vi helst ikke taler om, og noget vi håber kun sker for andre. I sær hvis vi taler med yngre mennesker. Ikke desto mindre ved vi jo godt, at det nok rammer os alle, og for nogen af os, i ”utide”. Rigtig mange har ikke oprettet testamente og det kan blive fatalt; ikke for os selv, men for vores efterladte. Emner: ·
 Udgivet: 04-01-2016
 Som rådgiver for selvstændigt erhvervsdrivende, der planlægger afståelse af virksomhed, har det i mange år været grænseoverskridende at opleve dagpengesystemets manglende forståelse for de selvstændiges særlige udfordringer med at gennemføre et ophør udenom en konkurs. Systemet har ikke været indrettet med en erkendelse af, at selvstændigt erhvervsdrivende ofte er indrettet i egne lokaler, der ikke kan opsiges lige så nemt som en almindelig funktionæraftale. Emner: ·
 Udgivet: 23-12-2015
 Udgivet: 15-12-2015
 Fejl i SKATs IT system udskyder forældelse af gæld til det offentlige
 Hvis du har gæld til det offentlige, betyder en ny lov, at din gæld tidligst foræl-des den 20. november 2021. Loven er blevet indført som følge af de alvorlige fejl i SKATs it system, der fik myndighederne til at suspendere al inddrivelse af gæld i september 2015.
 Mange vælger i levende live at overdrage sommerhuset til børnene til den offentlige vurdering minus 15 %- typisk også således, at købesummen erlægges med et gældsbrev som eventuelt løbende nedskrives via årlige gaver. Ønsket med konstruktionen er dels at overdrage sommerhuset billigt til næste generation, dels at spare afgift.
 Udgivet: 09-12-2015


text:
Skat.dk: Familelån - bevisførelse - betydning - lånedokumenter
 11 Jul 2006 10:38
 09 Mar 2006 12:50
 SKM2006.479.HR
 379/2004
 Kendelse, bevis, bevisførelse, uden betydning, lånedokument, renter, familielån
 Bl.a. med henvisning til manglende lånedokumenter havde landsretten ikke fundet nogle påståede familielån dokumenteret.
 For Højesteret begærede skatteyderen "spørgsmålet om renters betydning for muslimer forelagt for en sagkyndig person, eksempelvis en etnolog eller filosof fra et af landets læreanstalter/universiteter".
 Højesteret udtalte, at spørgsmålet om de påståede låneforhold for Højesteret søgtes yderligere belyst, bl.a. ved erklæringer fra en række personer og subsidiære afhøringer vedrørende de påståede låneforhold. Herefter, og idet en eventuel sagkyndig erklæring om, at det var i strid med skatteyderens religiøse tro at kræve renter og oprette lånedokumenter, ikke kunne antages at have betydning ved bedømmelsen af beviset for låneforholdenes eksistens, kunne den begærede bevisførelse ikke finde sted, jf. retsplejelovens § 341.
 Retsplejeloven § 341
 Processuelle Regler 2006-2 I.1.2
 Asbjørn Jensen, Børge Dahl og Niels Grubbe.
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 20. afdeling den 25. juni 2004. Dommen er anket til Højesteret den 20. august 2004. Under forberedelsen af ankesagen er der opstået tvist om, hvorvidt der skal indhentes en sagkyndig erklæring.
 A har nedlagt påstand om, at "spørgsmålet om renters betydning for muslimer [bliver] forelagt en sagkyndig person, eksempelvis en etnolog eller filosof fra et af landets læreanstalter/universiteter".
 Skatteministeriet har protesteret herimod.
 Sagen vedrører skattemyndighedernes skønsmæssige forhøjelse på 347.079 kr. af As selvangivne indkomst på -7.224 kr. for 1997. Forhøjelsen skyldes, at skattemyndighederne fandt, at regnskaberne for As tre personligt drevne virksomheder, to pizzeriaer og en hyrevognsvirksomhed med ansatte chauffører, ikke var egnet som grundlag for indkomstopgørelsen. Skattemyndighederne kunne endvidere ikke anerkende realiteten af private lån på i alt 374.750 kr.
 For landsretten nedlagde As påstand om, at Skatteministeriet skal anerkende, at hans indkomst for 1997 nedsættes med 347.079 kr. til det selvangivne beløb på -7.224 kr., subsidiært at ansættelsen af hans indkomst for 1997 ophæves, og sagen hjemvises til fornyet behandling.
 Skatteministeriet påstod principalt stadfæstelse, subsidiært at indkomstansættelsen hjemvises til fornyet behandling ved skattemyndighederne.
 Ved Østre Landsrets dom blev Skatteministeriet frifundet. I begrundelsen anføres bl.a.:
 "Der foreligger ikke kontoudskrifter, lånedokumenter eller anden lignende objektivt konstaterbar dokumentation for, at A i 1997 har modtaget 347.750 kr. i private lån fra familie, ansatte og bekendte. Erklæringer fra de angivne långivere er først udarbejdet i december 1998 og til brug for skattesagen. Landsretten finder på den baggrund ikke, uanset de afgivne forklaringer, at det kan lægges til grund, at lånene er tilgået A i 1997."
 For Højesteret har parterne gentaget deres påstande.
 A har anført, at lån ydet af muslimer ikke med rette kan underkastes samme krav til skriftlighed, rentetilskrivning mv., som stilles over for herboende danske statsborgere. Et krav herom rummer en religiøs diskrimination af muslimer, for hvem det er religiøs helligbrøde at kræve renter, og blandt hvem der er en manifest kulturtradition for ikke at kodificere lån, da dette i sig selv udgør en krænkelse af låntagers ære. Lån tilbagebetales som æresgæld, så snart dette er låntager muligt.


text:
En nedfældning, underskrift mv. udgør derfor en indirekte anklage om manglende ordholdenhed.
 Skatteministeriet har anført, at den begærede bevisførelse må afskæres i medfør af retsplejelovens § 341, idet den begærede bevisførelse er uden betydning for sagen. Ved bevisvurderingen af de lån, A har påberåbt sig eksistensen af, må det tillægges vægt, at der ikke foreligger oprindelige skriftlige lånedokumenter, og at der ikke er beregnet renter. Uanset om det måtte forholde sig således, at de påståede långivere af religiøse årsager ikke opretter skriftlige lånedokumenter og ikke beregner renter, vil det ikke ændre ved, at de påståede lån ikke er dokumenteret på skriftligt grundlag og/eller ved renteberegning.
 Spørgsmålet om de påståede låneforhold søges for Højesteret yderligere belyst bl.a. ved de erklæringer, som A med tilladelse fra Højesteret har indhentet fra en række personer, samt ved de tilladte subsidiære afhøringer, hvor afhøringstemaet er bl.a. låneforholdene.
 Herefter, og idet en eventuel sagkyndig erklæring om, at det er i strid med As religiøse tro at kræve renter og oprette lånedokumenter, ikke kan antages at have betydning ved bedømmelsen af beviset for låneforholdenes eksistens, kan den begærede bevisførelse ikke finde sted, jf. retsplejelovens § 341.
 As begæring tages ikke til følge.


text:
Skat.dk: Anpartsprojekt - fast ejendom - formidlingshonorar - afskrivningsgrundlag
 30 Sep 2011 11:58
 21 Jun 2011 11:02
 SKM2011.644.SR
 09-185189
 Anpartsprojekt - fast ejendom - formidlingshonorar - afskrivningsgrundlag
 Skatterådet bekræfter, at sælgere af såkaldte brugte anparter er skattefrie af den del af salgssummen, som henføres til det oprindelige udbyderhonorar.
 Til spørgsmål om, hvorvidt deltagere i nye eller eksisterende kommanditselskaber kan henregne et særskilt honorar til selskabets administrator for assistance i forbindelse med selskabets køb af (yderligere) en ejendom til ejendommens skattemæssige anskaffelsessum (afskrivningsgrundlaget), henviser Skatterådet til sagsfremstillingen og begrundelsen idet rådet bemærker, at alene omkostninger medgået til berigtigelse og gennemførelse af selve handlen kan indgå i afskrivningsgrundlaget.
 Lovbekendtgørelse nr. 1191 af 11/10 2007
 Ligningsvejledningen 2011-1 afsnit E.C.4.3
 Er sælgere af såkaldte brugte anparter skattefrie af den del af salgssummen, som henføres til det oprindelige udbyderhonorar?
 Kan deltagere i eksisterende kommanditselskaber henregne et særskilt honorar til selskabets administrator for assistance i forbindelse selskabets køb af yderligere en ejendom til ejendommens skattemæssige anskaffelsessum (afskrivningsgrundlaget)?
 Kan deltagere i nye kommanditselskaber henregne et særskilt honorar til selskabets administrator for assistance i forbindelse med selskabets køb af en ejendom til ejendommens skattemæssige anskaffelsessum (afskrivningsgrundlaget), hvis det er kommanditselskabet som sådan, der engagerer administratoren til at finde en ejendom til dette?
 Ad.2. Se sagsfremstilling og begrundelse.
 Ad. 3. Se sagsfremstilling og begrundelse.
 A A/S driver virksomhed med formidling af investeringsejendomme i Danmark og Tyskland og administrerer derudover et betydeligt antal ejendomskommanditselskaber.
 Herudover formidler virksomheden også salg af brugte anparter. Det absolut primære arbejdsområde for A A/S er dog at være projektudvikler og udbyder af kommanditprojekter.
 For A A/Ss vedkommende foregår køb af udenlandske ejendomme oftest ved, at selskabet uopfordret får henvendelser fra udenlandske ejendomsmæglere, som repræsenterer potentielle sælgere. A sorterer derefter i de modtagne tilbud. I enkelte tilfælde bliver de tilbudt ejendomme fra en ejendoms-developer, uden om sælger-mægler. Det forekommer også, at et eksisterende kommanditselskab (spørgsmål 2) selv har identificeret en ejendom, og derfor henvender sig A A/S for at få dem til at gennemføre handlen.
 Arbejdet med formidling af investeringsejendomme foregår i praksis ved, at man indledningsvis foretager en gennemgang af de oplysninger, som man i første omgang - almindeligvis uopfordret - modtager om en given ejendom. Enten fra dennes ejer eller fra den mægler, som har ejendommen i kommission. Der er tale om oplysninger om ejendommens beliggenhed, alder og stand samt oplysninger om vilkårene i den lejekontrakt, der gælder for ejendommen.
 Hvis ejendommen skønnes interessant foretages derefter en besigtigelse af ejendommen og der indledes forhandlinger med ejeren om de nærmere vilkår for en overtagelse, ligesom der indhentes tilbud på finansiering af købet fra et af de penge- eller realkreditinstitutter som man samarbejder med.
 Når overtagelsesvilkårene og finansieringen er på plads udarbejdes et sædvanligt prospekt på ejendommen, som sendes til interesserede investorer. Derefter afholdes evt. møde med interesserede investorer for at fastlægge de økonomiske konsekvenser for disse.
 Når der er fundet et tilstrækkeligt antal interesserede investorer indkaldes til stiftende generalforsamling i det kommanditselskab, som etableres som juridisk platform for købet af ejendommen. Der indgås afslutningsvis købsaftale


text:
mellem kommanditselskabet og ejeren af ejendommen om overdragelse af denne. A A/S er således alene formidlere af købet og honoreres herfor af kommanditselskabet, der betaler et såkaldt udbyderhonorar.
 Om de påtænkte dispositioner er oplyst:
 For såvel spørgsmål nr. 2 og nr. 3 gælder, at A A/S ikke deltager som kommanditist i kommanditselskaberne, efter at disse er udbudt til salg til eksterne investorer.
 Der findes dog ganske få projekter (2-3 stk.), hvor A A/S deltager som kommanditist med en mindre andel. Når det sker, skyldes det hensyntagen til nogle særlige tyske regler omkring Grunderwerbsteuer. A A/Ss deltagelse i kommanditselskaber kan således undtagelsesvist forekomme vedrørende såvel spørgsmål 2 som spørgsmål 3.
 Spørgsmål 2 vedrører den situation, hvor et eksisterende kommanditselskab allerede ejer en erhvervsejendom. Hvis kommanditselskabet vil erhverve endnu en ejendom, kan der blive tale om at betale et særskilt honorar til selskabets administrator vedrørende dennes bistand til køb af den nye ejendom.
 Vedrørende spørgsmål 2 kan det ved besvarelsen forudsættes, at det er de allerede eksisterende eksterne kommanditister i kommanditselskabet, der ønsker assistance til køb af endnu en ejendom, og at A A/S altså ikke er blandt kommanditisterne.
 Spørgsmål 3 angår den situation, at der stiftes et kommanditselskab, der efterfølgende engagerer selskabets administrator til at finde og formidle en ejendom til kommanditselskabet.
 Vedrørende spørgsmål 3 kan det ligeledes forudsættes, at det er eksterne kommanditister i kommanditselskabet, der ønsker administrators assistance til køb af en ejendom, og at A A/S ikke er blandt kommanditisterne.
 I begge situationer vil der være tale om, at udgiften til kommanditselskabets administrator vil være betaling for arbejdet med at finde en egnet investeringsejendom og betaling for at forhandle købsprisen. Honoraret vil blive beregnet på samme måde, som honorarer til ejendomsmæglere, nemlig i procenter af handelssummen.
 I det omfang spørger også sørger for hjemtagelse af finansiering af købesummen, vil der ske særskilt fakturering for dette arbejde.
 Spørger har præciseret, at anmodningens spørgsmål 2 og 3 alene vedrører følgende arbejdshandlinger, som foretages af A A/S:
 Gennemgang af sælgerarkiv for undersøgelse af udbudte ejendomme inden for købers ønsker.
 Vurdering og udvælgelse af købsemner.
 Kontakt til potentielle sælgere.
 Fysisk gennemgang og undersøgelse af udvalgte købsemner.
 Indhentelse af oplysninger hos myndighederne og den/de udvalgte købsemner.
 Forhandling med sælger om handelssummen.
 Korrespondance med finansieringskilder for indhentelse af tilbud om finansiering af handlen.
 Skriftlig beskrivelse af den/de udvalgte købsemner, herunder beregning af de økonomiske konsekvenser for køber samt opstilling af købsaftale.
 Afsluttende forhandlinger med sælger.
 Møder og korrespondance med sælgers repræsentant som forberedelse til gennemførelse af handlen.
 Møder og korrespondance med advokat eller tysk notar for gennemførelse af handlen.
 Udarbejdelse af refusionsopgørelse.
 Afsluttende møde med køber for overdragelse af handlens dokumenter.
 Spørger oplyser, at ovennævnte arbejdshandlinger er helt sædvanlige, når danskere køber fast ejendom i udlandet. I sådanne situationer er det sædvanlig praksis, at køber henvender sig til en dansk repræsentant med henblik på at erhverve en udenlandsk ejendom. Køberen specificerer derefter sine ønsker, hvorefter ejendomsmægleren søger i såvel egne arkiver som på internettet og andre relevante steder.
 Den skattemæssige behandling af udbyderhonorarer
 Med


text:
Højesterets dom af 25. november 2008 (SKM2008.967) blev der sat punktum for den mangeårige diskussion om den skattemæssige behandling af det honorar, som udbydere af K/S-projekter beregner sig. Højesteret fandt, at et sådant honorar vedrører den overordnede strukturering og tilrettelæggelse af investeringsprojektet. I skattemæssig forstand har udgiften derfor karakter af en ikke fradrags- eller afskrivningsberettiget etableringsomkostning.
 Sagen for Højesteret angik et såkaldt formidlingssalg. SKAT har imidlertid ved et såkaldt styresignal af 14. april 2009 (SKM2009.261) meddelt, at udfaldet også skal have virkning i videresalgstilfælde og ved handel med brugte anparter.
 De stillede spørgsmål
 SKAT har i det omtalte styresignal, SKM2009.261.SKAT, fastslået, at der ved handel med brugte anparter skal foretages en fordeling af købesummen på henholdsvis værdien af adgangen til deltagelse i en igangværende virksomhed og værdien af ejendommen som sådan, og at den førstnævnte del skattemæssigt har karakter af en etableringsudgift. Dette begrundes med, at betalingen reelt dækker honoraret til udbyderen af projektet. Styresignalet indeholder imidlertid ikke nogen stillingtagen til, hvorledes denne del af overdragelsessummen skal behandles hos sælgeren af den brugte anpart. Formålet med det første spørgsmål er at få afklaret dette spørgsmål. Det bemærkes herved, at A som led i deres virksomhed med administration af kommanditselskaber også formidler salg af brugte anparter.
 Som anført i næstsidste afsnit i styresignalet dækker betalingen reelt honoraret til udbyderen af projektet. Der er således tale om refusion af (en del af) sælgerens andel af det oprindelige udbyderhonorar.
 Da refusionen således på sælgerside dækker en ikke fradrags- eller afskrivningsberettiget udgift, er denne del af salgssummen skattefri for sælger. Det stillede spørgsmål bør derfor besvares bekræftende.
 Vi skal i denne forbindelse henvise til praksis for den skattemæssige behandling af erstatninger, hvorom der i Ligningsvej ledningen, afsnit E.A. 1.3.3 blandt andet anføres følgende:
 "En modtagen erstatning skal som udgangspunkt behandles som det tab, erstatningen ydes for.
 Hvis erstatningen ikke dækker tab af et omsætteligt aktiv, vil det afgørende være, om der er tale om erstatning for en mistet skattepligtig indtægt eller dækning af en fradragsberettiget udgift. Er der tale om en fradragsberettiget udgift, skal erstatningen medregnes ved indkomstopgørelsen."
 Spørger præciserer, at det centrale i anmodningens spørgsmål 2 og 3 er, hvorvidt det gør nogen forskel for spørgsmålet, om honorar til en ejendomsmægler kan tillægges anskaffelsessummen for en købt ejendom, om udgifterne afholdes af køber. Dernæst om det gør nogen forskel, at de omhandlede arbejder er udført af personer, som ikke har uddannelse som ejendomsmægler, men som efter mange års praksis har opnået erfaring på området på lige fod med en ejendomsmægler.
 Formålet med det andet spørgsmål er at få afklaret, hvorledes et kommanditselskab, som allerede driver virksomhed med udlejning af fast ejendom, skattemæssigt skal behandle et formidlingshonorar, hvis selskabet køber yderligere en ejendom. Spørgsmålet skal ses i lyset af, at eksisterende kommanditselskaber i visse tilfælde ønsker at udvide deres virksomhed med opkøb af yderligere en ejendom, og at arbejdet med at finde en sådan ofte overlades til selskabets administrator.
 Som nævnt ovenfor hænder det, at igangværende kommanditselskaber - altså selskaber som allerede ejer en


text:
eller flere udlejningsejendomme - ønsker at udvide deres virksomhed ved køb af yderligere en ejendom. Arbejdet med at finde denne kan enten overlades til en ejendomsmægler eller til selskabets administrator, som i givet fald honoreres for sit arbejde på samme måde som en ejendomsmægler.
 Honoraret angår i sådanne tilfælde udelukkende gennemførelsen af ejendomskøbet som sådan. Ingen del af honoraret kan således henføres til den overordnede strukturering og tilrettelæggelse af investeringsprojektet som sådan, da dette allerede er etableret.
 Efter vores opfattelse skal honoraret derfor henføres til ejendommens skattemæssige anskaffelsessum. Også spørgsmål 2 bør derfor besvares bekræftende.
 Det bemærkes herved, at der ikke er tvivl om, at sædvanligt honorar for formidling af en ejendom kan henregnes til dennes skattemæssige anskaffelsessum, jf. herved ligningsrådets svar på spørgsmål 1.8 i afgørelsen SKM2008.389, hvori der blandt andet er anført følgende:
 Ligningsrådet udtalte, at ydelser, der bliver leveret på tilsvarende vilkår som gælder for en ejendomsmægler, og som på samme made er knyttet til selve handelen med ejendommen, kan medregnes til anskaffelsessummen."
 Det tredje spørgsmål skal ses i lyset af, at SKM2008.967.HR angik et tilfælde, hvor udbyderens arbejde var igangsat for egen regning. Formålet med spørgsmålet er at få afklaret hvad der gælder, hvis man starter med at stifte kommanditselskabet og dette derefter engagerer administratoren til at finde en udlejningsejendom til selskabet.
 Som anført ovenfor udfører A i dag langt det meste af sit formidlingsarbejde forud for etableringen af det kommanditselskab, som i den sidste ende køber ejendommen.
 I visse tilfælde er det imidlertid muligt, at kommanditselskabet kan stiftes uden forhåndsaftaler af nogen art. I sådanne tilfælde vil selskabet dels betale honorar for stiftelsen af selskabet som sådan og dels honorar for den efterfølgende formidling af en ejendom. Sidstnævnte arbejde sker altså efter opdrag fra kommanditselskabet.
 Heller ikke i sådanne tilfælde vil formidlingshonoraret kunne anses for betaling for den overordnede strukturering og tilrettelæggelse af investeringsprojektet som sådan, men må sidestilles med almindeligt mæglerarbejde, jf. ovenfor.
 Også spørgsmål 3 bør derfor besvares bekræftende.
 Bemærkninger til Skatteministeriets indstilling og begrundelse
 Repræsentanten har telefonisk oplyst, at han for så vidt angår spørgsmål 2 og 3 ikke er enig i Skatteministeriets indstilling. Indstillingen må, for så vidt angår mæglerudgifter, anses at være i strid med praksis omkring tillæg til anskaffelsessummen.
 Repræsentanten har bemærket følgende:
 Ifølge sagsfremstillingen bemærker SKAT, at det alene er udgifter, der medgår til at berigtige og gennemføre selve købet af den ejendom, der investeres i, som kan tillægges afskrivningsgrundlaget for ejendommen, og i den forbindelse henvises der til 2 Højesterets domme fra henholdsvis 2008 og 2009.
 Senest i ligningsvejledningen 2011-1, afsnit E.C.4.3, fremgår det, at:
 "Til bygningens anskaffelsessum medregnes efter praksis en forholdsmæssig del af handelsomkostningerne, såsom advokat- og mæglersalær samt stempel- og tinglysningsafgift vedrørende skødet. Endvidere kan udgifter til byggeteknisk gennemgang og til eventuel vurdering af ejendommen indgå i afskrivningsgrundlaget."
 Senere i samme afsnit er der godt nok en henvisning til den ene af Højesterets domme, men det er i forbindelse med en omtale af, hvordan udgiften til projektudbyderens honorar i forbindelse med et ejendomsinvesteringsprojekt skattemæssigt


text:
skal behandles.
 Det er vores opfattelse, at der er fast og langvarig praksis for, at i tilfælde, hvor en dansk produktionsvirksomhed køber en fabriksejendom, da godkendes det, at køberens advokatudgifter i forbindelse med købet og køberens eventuelle udgifter til en købsmægler alle kan indgå i det skattemæssige afskrivningsgrundlag for ejendommen.
 Ligeledes er der fast og langvarig praksis for, at sælgerens udgifter til en ejendomsmægler i den situation kan indgå i avanceopgørelsen som en salgsudgift.
 Og det endda til trods for, at såvel advokatudgifterne som mæglerudgifterne ofte vil indeholde betaling for ydelser, som knytter sig køberens finansiering af købet, ligesom mæglerudgifterne som hovedregel vil indeholde betaling for ydelser, som knytter sig til andet end blot berigtigelse og gennemførelse af ejendomshandlen. Især vil udgifterne til en salgsmægler indeholde betaling for ydelser til f.eks.:
 indledende kontakter og drøftelser med sælger
 vurdering af salgsemnet
 fysisk gennemgang af salgsemnet
 forslag til købers finansiering af ejendommen
 salgsopstilling herunder økonomiske beregninger for en eventuel køber
 fremvisning og møder med potentielle købere uanset om disse køber ejendommen eller ikke
 afsluttende møde med køber og sælger.
 Efter vores opfattelse indeholder en sælgers udgifter til en salgsmægler altså betaling for de samme ydelser, som vi har opremset i anmodningen.
 I helt traditionelle handler om bl.a. afskrivningsberettigede ejendomme er det derfor vores opfattelse, at der er fast og langvarig praksis for, at SKAT ikke kræver, at henholdsvis sælgers og købers udgifter til advokat og ejendomsmægler skal opdeles på, hvad der alene vedrører berigtigelse og gennemførelse af ejendomshandlen, og hvad der vedrører andre ydelser.
 Det er vores opfattelse, at der må gælde ens regler for, hvilke udgifter der kan tillægges ejendommens anskaffelsessum i relation til såvel afskrivningsloven som ejendomsavancebeskatningsloven uden hensyntagen til, om ejendommen sælges til en traditionel virksomhed, eller om ejendommen sælges til et investeringsselskab, som f.eks. et kommanditselskab.
 Der spørges til, om sælgere af brugte anparter er skattefrie af den del af salgssummen, som henføres til det oprindelige udbyderhonorar.
 Spørger bruger betegnelsen "brugte anparter" i overensstemmelse med definitionen heraf i SKM2008.390.
 Ved "brugte anparter" forstås herefter anparter, der købes af en investor efter at have været ejet af en anden ekstern investor. Der er således ikke tale om brugte anparter, når en investor køber anparter i et kommanditselskab, hvori udbyder selv ejer anparterne.
 Der spørger dermed til den situation, hvor ekstern investor nr. 2 (eller senere) sælger sine anparter.
 Det hedder i ligningsvejledningen 2010-1, afsnit E.C.4.3:
 "Styresignalet SKM2009.261.SKAT blev offentliggjort den 14. april 2009. Med virkning for anparter, der erhverves efter offentliggørelsen af dette styresignal, blev praksis vedrørende "brugte anparter" ændret. Praksisændringen betyder, at det i alle tilfælde bliver afgørende for opgørelsen af afskrivningsgrundlaget, hvad betalingen reelt dækker over, således at den del, der vedrører udbyderhonorar m.v., også for så vidt angår "brugte anparter", anses for ikke-fradragsberettigede etableringsudgifter. Praksisændringen har alene betydning for overdragelser af "brugte anparter" i den forstand, som dette begreb er defineret i meddelelsen SKM2008.390.SKAT, jf. ovenfor.
 Efter den praksis, der var gældende forud for offentliggørelsen af styresignalet SKM2009.261.SKAT den 14. april 2009, kunne erhververen af en


text:
"brugt anpart" afskrive på hele betalingen...
 Det er SKATs opfattelse, at sælgeren af en "brugt anpart" ved sin opgørelse af avance/tab efter ejendomsavancebeskatningsloven ikke skal medregne den del af den modtagne betaling, der kan henføres til udbyderhonorar m.v. Dette skyldes, at denne del af betalingen ikke kan henføres til den faste ejendom. Medmindre der forelå spekulationshensigt ved erhvervelsen, er gevinst/tab vedrørende udbyderhonorar m.v. således opgørelsen af den skattepligtige indkomst uvedkommende.
 Hvis der er tale om salg af en "brugt anpart" erhvervet før praksisændringen, er ingen del af den samlede anskaffelsessum henført til udbyderhonoraret, jf. de nedenfor omtalte regler om fordeling af købesummen på bygninger, grund m.v. Derimod skal den samlede salgssum fordeles på den faste ejendom og udbyderhonorar m.v. ved salg af anparten efter praksisændringen. Heller ikke i denne situation skal den del af betalingen, der kan henføres til udbyderhonorar m.v., medregnes ved opgørelse af avance/tab efter ejendomsavancebeskatningsloven. Medmindre der forelå spekulationshensigt ved erhvervelsen, er gevinst/tab vedrørende udbyderhonorar m.v. således også her opgørelsen af den skattepligtige indkomst uvedkommende."
 Med disse bemærkninger indstilles det til Skatterådet, at spørgsmål 1 besvares med ja.
 Der spørges til om deltagere i eksisterende kommanditselskaber kan henregne et særskilt honorar til selskabets administrator for assistance i forbindelse med selskabets køb af yderligere en ejendom til ejendommens skattemæssige anskaffelsessum (afskrivningsgrundlaget).
 Spørgsmålet vedrører dermed den situation, hvor et eksisterende kommanditselskab allerede ejer en erhvervsejendom. Hvis kommanditselskabet vil erhverve endnu en ejendom, kan der blive tale om at betale et særskilt honorar til selskabets administrator vedrørende dennes bistand til køb af den nye ejendom.
 Det fremgår endvidere, at det er de allerede eksisterende eksterne kommanditister i kommanditselskabet, der ønsker assistance til køb af endnu en ejendom, at arbejdet således er bestilt og iværksat af kommanditselskabet, og at A A/S ikke er blandt kommanditisterne.
 Spørger præciserer, at det centrale i anmodningens spørgsmål 2 er, hvorvidt det gør nogen forskel for spørgsmålet, om honorar til en ejendomsmægler kan tillægges anskaffelsessummen for en købt ejendom, om udgifterne afholdes af køber. Dernæst om det gør nogen forskel, at de omhandlede arbejder er udført af personer, som ikke har uddannelse som ejendomsmægler, men som efter mange års praksis har opnået erfaring på området på lige fod med en ejendomsmægler.
 Det fremgår, at der ved spørgsmålet tænkes på udgifter afholdt til administrator for udførelse af følgende arbejdshandlinger:
 Honoraret vil blive beregnet på samme måde, som honorarer til ejendomsmæglere, nemlig i procenter af handelssummen.
 Det hedder i ligningsvejledningen 2011-1, afsnit E.C.4.3, om opgørelse af afskrivningsgrundlaget følgende:
 "Der afskrives særskilt på anskaffelsessummen for hver bygning, [..] Til bygningens anskaffelsessum medregnes efter praksis en forholdsmæssig del af handelsomkostningerne, såsom advokat- og mæglersalær samt stempel og tinglysningsafgift vedrørende skødet. Endvidere kan udgifter til byggeteknisk gennemgang og til eventuel vurdering af ejendommen indgå i afskrivningsgrundlaget. Det er en forudsætning, at køberen af ejendommen selv har afholdt de pågældende udgifter."
 Styresignal i SKM2009.261.SKAT
 SKAT summerer i styresignalet praksis på området bl.a. således:
 "Højesteretsdommen [SKM2008.967 red.] ændrer ikke på, at de af investorerne afholdte udgifter til tinglysning og lignende samt udgifter til


text:
byggeteknisk gennemgang af en ejendom og udgifter til ejendomsmægler (købsmægler) og advokat (skødesalær) som hidtil vil kunne medregnes i anskaffelsessummen. Om rådgiverudgifterne skal det dog særligt fremhæves, at det er en forudsætning, at udgifterne afholdes af investorerne selv - og ikke som en produktionsomkostning for projektudbyderen som led i dennes arbejde med udarbejdelsen af sit produkt, det færdige investeringsprojekt, jf. SKM2008.465.HR.[..] Yderligere er det en forudsætning, for, at rådgiverudgifterne kan medregnes i opgørelsen af anskaffelsessummen og dermed afskrivningsgrundlaget, at rådgivningen er snævert knyttet direkte til erhvervelsen af den konkrete ejendom - og således ikke antager karakter af mere omfattende due diligence og bred rådgivning m.v. Også efter højesteretsdommen kan der formentlig forekomme grænsetilfælde, hvor der opstår tvivl. Men de helt sædvanlige tilfælde, hvor der er tale om honorar til udbyderen af et ejendomsinvesteringsprojekt for dennes arbejde med at fremfinde en projektegnet ejendom ("finders fee") og tilrettelægge og sælge det færdige investeringsprojekt som en samlet pakkeløsning, er der efter SKATs opfattelse ikke længere tvivl om. Her er udbyderhonoraret klart en etableringsudgift, som hverken er fradragsberettiget eller afskrivningsberettiget."
 Der er af repræsentanten henvist til SKM2008.389.SR (Skatterådets bindende svar af 30 april 2008).
 I sagen var det oplyst, at kommanditselskabet K/S H blev stiftet den 7. april 2006. Udbyder af kommanditandelene var H1 A/S. Det var planen, at kommanditselskabet skulle købe en udlejningsejendom, og at investeringsprojektet herefter skulle udbydes til en række investorer. K/S H ville i den forbindelse afholde en række konsulentudgifter. Konsulentarbejdet skulle udføres af H4 ApS, der var moderselskab til H1 A/S, og ville blive faktureret til K/S H. Ud over udgifterne til konsulentbistand, ville K/S H afholde udgifter i form af mæglerudgifter til H1 A/S. Mæglerudgiften ville omfatte arbejde udført i forbindelse med formidling af købet af ejendommen mellem sælgeren af ejendommen og K/S H. Der ville muligvis være flere mæglere knyttet til købet.
 Ved anmodningen blev der bl.a. spurgt til, om afskrivningsgrundlaget for den af kommanditselskabet erhvervede investeringsejendom tillige omfattede
 1) udgifter til konsulentbistand i forbindelse med identifikation af ejendommen,
 2) udgifter til konsulentbistand i forbindelse med gennemgang af diverse lejekontrakter, der påhviler ejendommen på overdragelsestidspunktet,
 3) udgifter til mæglerhonorar i forbindelse med overdragelse af ejendommen,
 Skatterådet svarede, at udgifter til konsulentbistand i forbindelse med identifikation af ejendommen ikke kunne tillægges afskrivningsgrundlaget, jf. SKM2004.182.LSR, hvorefter udgifter til at finde frem til den pågældende investeringsejendom m.v. ("Finders Fee") anses som en etableringsudgift, der ikke kan medregnes i anskaffelsessummen.
 F.s.v.a udgifter til gennemgang af bestående lejekontrakter i forbindelse med etablering af et anpartsprojekt bemærkede rådet, at udgifterne ikke kunne anses for at være så nært knyttet til ejendomskøbet, at udgifterne kunne tillægges ejendommens anskaffelsessum, hvorved der var henvist til SKM2007.773 og 775.HR.
 Med hensyn til udgifter til mæglerhonorar i forbindelse med ejendommens overdragelse bemærkedes under henvisning til SKM2004.25.LR, at ydelser, der blev leveret på tilsvarende vilkår som gælder for en ejendomsmægler, og som på samme måde var knyttet til selve handelen med ejendommen, kunne medregnes til anskaffelsessummen. Det var en forudsætning for, at udgifterne kunne medregnes til den skattemæssige anskaffelsessum,


text:
at det konkret kunne godtgøres, at der var udøvet en egentlig mæglervirksomhed i forbindelse med overdragelsen af ejendommen. Hvorvidt dette konkret var tilfældet, blev der ikke taget stilling til ved det bindende svar, idet dette måtte bero på en efterfølgende, konkret, ligningsmæssig vurdering af kontraktgrundlaget og det udførte arbejde i forbindelse med mæglervirksomheden m.v..
 Højesteret har senest ved dommene SKM 2008.967.HR (Olav Brøchner) og SKM2009.562.HR (Uffe Baller) taget stilling til, hvilke af kommanditselskabers udgifter i forbindelse med ejendomskøb, der kan medregnes til den skattemæssige anskaffelsessum for ejendommen.
 (Højesterets dom af 25. november 2008 - tidligere SKM2005.450.VLR, Vestre Landsrets dom af 20. oktober 2005)
 Et kommanditselskab erhvervede en engelsk hotelejendom. Investeringsprospektet var udarbejdet af et investeringsselskab, som af kommanditselskabet havde modtaget et honorar på knap 300.000 £ som, ifølge investeringsselskabets egen opgørelse, skulle dække formidling af og fremskaffelse af finansiering vedrørende ejendommen samt udarbejdelse af prospekt.
 Højesteret udtalte følgende:
 "Afskrivningsgrundlaget for hotelejendommens bygninger og installationer omfatter efter den dagældende bestemmelse i afskrivningslovens § 19 A den kontante anskaffelsessum. Heri indgår efter praksis - udover købesummen - alene sådanne udgifter, som kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve købet af de afskrivningsberettigede aktiver, jf. herved Højesterets domme gengivet i UfR 2008.203 [ SKM2007.773.HR ] og UfR 2008.213 [ SKM2007.775.HR ].
 Højesteret finder, at det omtvistede honorar på 299.828,58 GBP til I/S Ejendomsinvest vedrører den overordnede strukturering og tilrettelæggelse af investeringsprojektet. Der er således tale om en udgift, som ikke kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve ejendomskøbet, men som angår etablering af erhvervsvirksomheden K/S K, jf. statsskattelovens § 6.
 Højesteret tiltræder herefter, at udgiften ikke kan indgå i afskrivningsgrundlaget."
 Højesterets bemærkninger må efter formuleringen, herunder henvisningen til tidligere afgørelser vedrørende LL § 8 J, jf. nedenfor, anses generelt at afstikke området for accessoriske omkostninger.
 Højesteret henviser i sin afgørelse til nedenstående domme. Afgrænsningen af handelsomkostningsbegrebet, som fastsat i disse domme, udstrækkes dermed til at gælde mere generelt.
 (Højesterets dom af 24. oktober 2007)
 Et selskab havde afholdt udgifter til revisor og advokat i forbindelse med erhvervelse af samtlige aktier i to andre selskaber - henholdsvis ved aktiekøb og apportindskud i forbindelse med kapitalforhøjelse.
 LL § 8 J, stk. 1 (nu ophævet), indeholdt hjemmel til fradrag for udgifter til advokat og revisor, der var afholdt i forbindelse med etablering af en erhvervsvirksomhed eller udvidelse af en bestående erhvervsvirksomhed. Efter bestemmelsens stk. 3 gjaldt dette dog ikke udgifter, der må anses for tillæg til en købesum eller fradrag i en salgssum for et aktiv.
 Parterne var for Højesteret enige om, at der var tale om en udvidelse af virksomhed i LL § 8 J, stk. 1 ́s forstand. Spørgsmålet var herefter, om udgifterne var omfattet af bestemmelsens stk. 3 eller stk. 1.
 Højesteret udtalte bl.a. følgende:
 "På baggrund af det anførte finder Højesteret, at ligningslovens § 8 J, stk. 3, for så vidt angår tilfælde, hvor en virksomhed udvides ved erhvervelse af en bestående aktiepost i et andet selskab, må forstås således, at bestemmelsen alene omfatter sådanne udgifter til advokat og revisor,