text:
som kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve aktiekøbet, herunder udgifter til udfærdigelse af transportpåtegninger, noteringer og anmeldelser. Andre udgifter til bistand fra advokat og revisor, herunder bistand i form af undersøgelser, rådgivning, deltagelse i forhandling og udfærdigelse af kontrakter, kan ikke anses for tillæg til købesummen."
 SKM2007.775.HR vedrører samme problemstilling som SKM2007.773.HR og Højesterets afgørelse er enslydende.
 (Højesteret dom af 8. september 2009 - tidligere SKM2008.16.VLR, Vestre Landsrets dom af 18. december 2007).
 Den 11. oktober 2000 indgik anpartsselskabet Habro Komplementar 11, som komplementar og Habro Finans, som kommanditist, aftale om stiftelsen af K/S Habro-Tamworth. Selskabets formål var i henhold til vedtægterne at erhverve en ejendom i en by i England og drive udlejningsvirksomhed med denne. Forud for indgåelsen af overenskomsten havde Habro Finans udarbejdet et investeringsprojekt, og i december 2000 blev projektet sendt i udbud og fuldtegnet. Inden da havde kommanditselskabet i november 2000 købt ejendommen for 37,4 mio. kr. Der var på det tidspunkt ikke andre kommanditister end Habro Finans og et andet finansieringsselskab, Global Finans A/S.
 Der var under sagen tvist om udgifter afholdt af kommanditselskabet i form af bl.a. honorar til Habro Finans (benævnt "mæglerhonorar") og honorar til konsulentvirksomheden Danmerc Property Consultants Ltd.
 I henhold til en erklæring udarbejdet af Danmerc som var forelagt Højesteret bestod Danmerc ́s arbejdsopgaver bl.a. i følgende:
 Fremfindelse af mulige investeringsejendomme på baggrund af klientens (kommanditselskabets) ønsker i relation til type af ejendom, beliggenhed, lejekontraktens længde, lejerens bonitet, samt prisklasse m.v., og præsentation af mulige emner for klienten.
 Instruktion af den engelske købermægler (chartered surveyor) om at afgive et købstilbud på en konkret ejendom på de vilkår, Danmerc har anbefalet sin klient at købe ejendommen på, samt løbende kontakt med surveyor om, hvad der kan eller ikke kan accepteres af forslag fra sælgers side.
 Tilbagemelding til klienten om, på hvilke vilkår ejendommen kan købes. Når både sælger og køber herefter meddeler, at de er indstillet på at handle, udarbejder de 2 chartered surveyors Head of Terms, der i kortfattet overskrift beskriver vilkårene for handlen.
 Foretagelse af - efter aftale med klienten - en række yderligere undersøgelser, omfattende tilstandsrapport, miljøundersøgelse og undersøgelse af mekaniske og elektriske installationer m.v., før endelig kontrakt indgås ("exchange of contract"), Samtidig foretages en række undersøgelser af købers advokat.
 Koordinering af det omfattende undersøgelsesarbejde, der medfører, at der må tages stilling til mange forskellige spørgsmål samt vurdering af de forskellige spørgsmål der opstår og herunder anbefale klienten, hvad der er acceptabelt og i særdeleshed, hvad der ikke kan tilrådes klienten at acceptere. Klienten er aktivt involveret i hele processen og har den endelige beslutningskompetence
 Såfremt grundlaget for købet er i overensstemmelse med det oprindelige grundlag, meddeler Danmerc til klienten sin anbefaling, og på grundlag heraf kan klienten tage stilling til, om han vil vedstå handlen.
 Danmerc oplyste, at det som købsmægler blev vederlagt med en procentandel af købesummen for de enkelte ejendomme.
 Uffe Baller havde for Højesteret principalt nedlagt påstand om, at afskrivningsgrundlaget for den erhvervede ejendom udgjorde 36.561.389 kr., idet det herved var gjort gældende,


text:
at investorernes tegning af anparter i kommanditselskabet alene indebar videresalg fra udbyderne af ét aktiv - den faste ejendom - til en købesum svarende til investorernes samlede anskaffelsessum for anparterne.
 Højesteret frifandt Skatteministeriet for den principale påstand. Højesteret fandt, at investorerne havde købt sig ind i en erhvervsvirksomhed ved erhvervelse af ejendommen til den pris på 37,4 mio. kr., som udbyder havde skaffet den til, og ved at påtage sig at betale udgifterne ved dette købs berigtigelse og gennemførelse samt omkostninger og honorarer, som har karakter af vederlag til Habro for investeringsprojektets udvikling og udbud.
 Subsidiært var der nedlagt påstand om, at udgiften til mæglerfirmaet Danmerc Property Consultants Ltd., kunne tillægges afskrivningsgrundlaget.
 Om udgiften til Danmerc Property Consultants Ltd. udtalte Højesteret:
 "Det er en betingelse for at lade udgiften til Danmerc Property Consultants Limited indgå i afskrivningsgrundlaget, at den angår berigtigelse og gennemførelse af selve købet af ejendommen i England.
 Danmercs arbejde har imidlertid bestået i fremfinding af mulige ejendomme til projektet og i andre opgaver, som angår etableringen af erhvervsvirksomheden."
 Udgiften til Danmerc kunne dermed ikke indgå i afskrivningsgrundlaget.
 Om honoraret til Habro Finans havde landsretten tidligere fundet, at der herved i det hele var tale om et honorar, ved vedrørte den overordnede koordinering af processen omkring købet af ejendommen, og at honoraret dermed ikke havde en sådan tilknytning til selve ejendomsoverdragelsen, at det kunne medtages i afskrivningsgrundlaget for ejendommen. Habro Finans ́ opgaver havde ifølge det for landsretten oplyste, været af overordnet karakter, idet de instruerede Danmerc, deltog i udarbejdelsen af due diligence, vurderede lejeren af ejendommen, udfærdigede drifts- og likviditetsbudgetter samt stod for finansieringen af ejendommen.
 Der er spurgt til, hvorvidt købers betaling til spørger for at formidle salg af en fast ejendom, kan tillægges ejendommens afskrivningsgrundlag. Der er fra spørgers side tale om en række arbejdshandlinger, der samlet honoreres som en procentandel af handelssummen.
 Skatteministeriet skal til det stillede spørgsmål bemærke følgende:
 Alene udgifter, der medgår til at berigtige og gennemføre selve købet af den ejendom, der investeres i, kan tillægges afskrivningsgrundlaget for ejendommen, jf. herved SKM2008.967.HR og SKM2009.562.HR.
 At berigtige en ejendomshandel betyder, at handlen skal opfyldes, således at køber og sælger hver især får de rettigheder, som de har forudsat ved aftalens indgåelse. Berigtigelsen i sig selv indeholder ikke nogen genforhandling af aftalen men er alene en ekspeditionsmæssig opfølgning på den allerede indgåede aftale.
 Jf. hertil bl.a. Finn Träff: Køb og salg af fast ejendom, 3. udgave 2005, side 285.
 Hvad der nærmere forstås ved udgifter medgået til at gennemføre selve købet af en ejendom kan ikke entydigt og umiddelbart bestemmes på baggrund af litteraturen omkring overdragelse af fast ejendom.
 Det må på baggrund af de ovenfor gengivne afgørelser konstateres, at der er tale om en meget snæver afgrænsning i relation til de omkostninger, der som et accessorisk led i anskaffelsen, vil kunne tillægges ejendommens anskaffelsessum. Dette forhold vil som udgangspunkt tillige sætte et loft over højden af honorarkrav, der kan indgå.
 Udgifter til bistand i form af hjælp til at fremfinde en egnet

type: other


text:
investeringsejendom, undersøgelser og rådgivning i forbindelse med anskaffelsen, deltagelse i forhandling omkring pris og vilkår, samt bistand til udfærdigelse af kontrakt, kan ikke anses som et tillæg til anskaffelsessummen, jf. herved SKM2007.773.HR, hvortil der er henvist i SKM2008.967.HR, samt SKM2009.562.HR. Bistand i forbindelse med ejendommens finansiering kan ikke indgå i afskrivningsgrundlaget vedrørende ejendommen, idet udgiften vedrører lånene.
 Betaling for udførelse af de som punkt 1-10 anførte arbejdshandlinger vil dermed ikke kunne indgå i afskrivningsgrundlaget for ejendommen.
 Det må efter Skatteministeriets opfattelse i øvrigt være således, at alene omkostninger afholdt direkte og umiddelbart til aftalens berigtigelse og gennemførelse kan tillægges afskrivningsgrundlaget. Det må endvidere være en forudsætning for at kunne tillægge et beløb til afskrivningsgrundlaget, at en andel af det samlede honorar med tilstrækkelig sikkerhed kan udskilles og henføres til berigtigelsen og gennemførelsen af aftalen.
 For så vidt angår den som punkt 11 anførte arbejdshandling, "møder og korrespondance med advokat eller tysk notar for gennemførelse af handlen", må besvarelsen afhænge af en konkret vurdering, og således, at eksempelvis varetagelsen af den køber vedrørende korrespondance ikke er en opgave henførbar til aftalens berigtigelse og gennemførelse.
 "Afholdelse af afsluttende møde med køber for overdragelse af handlens dokumenter", jf. den som punkt 13 anførte arbejdshandling, kan, efter Skatteministeriets opfattelse, ikke anses som et normalt led i berigtigelsen og gennemførelsen af en aftale om overdragelse af fast ejendom. En eventuel del af det samlede honorar, der måtte kunne henføres hertil, vil derfor ikke kunne indgå i afskrivningsgrundlaget.
 De omkostninger, der herefter ikke vil kunne indgå i afskrivningsgrundlaget må anses afholdt som led i etablering/udvidelse af indkomstgrundlaget, og vil derfor heller ikke kunne fradrages efter SL § 6, stk. 1, litra a.
 "Udarbejdelse af refusionsopgørelse", jf. den som punkt 12 anførte arbejdshandling, må anses som et normalt led i handlens berigtigelse og gennemførelse, og betaling for denne ydelse vil derfor - i det omfang en andel af det samlede honorar med tilstrækkelig sikkerhed kan henføres hertil - kunne tillægges ejendommens anskaffelsessum.
 Spørger har fremført, at der ikke er tvivl om, at sædvanligt honorar for formidling af en ejendom kan henregnes til dennes skattemæssige anskaffelsessum. Spørger har herved henvist til Skatterådets besvarelse af spørgsmål 1.8 i SKM2008.389.SR
 Som anført ovenfor, kan denne vurdering ikke umiddelbart tiltrædes.
 At der skulle foreligge en fast praksis omkring mæglerhonorar, som gjort gældende af spørger, ses ikke at kunne udledes på baggrund af afgørelser eller offentliggjort praksis fra overordnede skattemyndigheder.
 Rådets besvarelse i ovennævnte afgørelse kan, efter Skatteministeriets opfattelse, ej heller tages til indtægt for synspunktet.
 Skatterådet udtaler, at udgifter afholdt til konsulentbistand i forbindelse med identifikation af ejendommen ikke kan tillægges afskrivningsgrundlaget. Rådet udtaler endvidere, at udgifter der bliver leveret på tilsvarende vilkår, som gælder for en ejendomsmægler, og som på samme måde er knyttet til selve handelen med ejendommen kan indgå i afskrivningsgrundlaget. Rådet tager dog ikke nærmere stilling til, hvilke udgifter, det konkret drejer sig om.
 Skatteministeriet indstiller derfor til Skatterådet, at spørgsmål 2 besvares med "Se sagsfremstilling og begrundelse."
 Skatteministeriet skal i øvrigt bemærke, at adgangen til at


text:
tillægge en omkostning til afskrivningsgrundlaget må afhænge af karakteren af den arbejdshandling, der vederlægges, og ikke af hvem der udfører den pågældende arbejdshandling. Udgift til berigtigelse af en ejendomshandel vil dermed kunne tillægges afskrivningsgrundlaget uden hensyn til, hvem der udfører den pågældende handling.
 Der spørges til, om deltagere i nye kommanditselskaber kan henregne et særskilt honorar til selskabets administrator for assistance i forbindelse med selskabets køb af en ejendom til ejendommens skattemæssige anskaffelsessum (afskrivningsgrundlaget), hvis det er kommanditselskabet som sådan, der engagerer administratoren til at finde en ejendom til dette.
 Spørgsmålet angår dermed den situation, at der stiftes et kommanditselskab, der efterfølgende engagerer selskabets administrator til at finde og formidle en ejendom til kommanditselskabet.
 Spørger præciserer, at det centrale i anmodningens spørgsmål 3 er, hvorvidt det gør nogen forskel for spørgsmålet, om honorar til en ejendomsmægler kan tillægges anskaffelsessummen for en købt ejendom, om udgifterne afholdes af køber. Dernæst om det gør nogen forskel, at de omhandlede arbejder er udført af personer, som ikke har uddannelse som ejendomsmægler, men som efter mange års praksis har opnået erfaring på området på lige fod med en ejendomsmægler.
 Det fremgår, at der ved spørgsmålet tænkes på udgifter afholdt til administrator for udførelse af en række arbejdshandlinger, som nærmere beskrevet under besvarelsen af spørgsmål 2.
 Idet der henvises til besvarelsen af spørgsmål 2, er det Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmål 3 ligeledes skal besvares med "Se sagsfremstilling og begrundelse", hvilket indstilles til Skatterådet.


text:
Nyheder i Familieret 1998
 c. Tidsskrift for Skatter og Afgifter
 d. Fuldmægtigen
 Tidsskrift for Familie- og Arveret 1998
 4. Nyheder i familieret 1999
 5. Nyheder i familieret 1997
 Bekg. nr. 888 af 14.12.1998 om offentlig retshjælp ved advokater
 Fra 01.01.1999 til 31.12.1999 udgør normalbidraget kr. 761 pr. måned.
 Civilretsdirektoratets skrivelse af 04.12.1998 om vejledende retningslinier for fastsættelse af højere børnebidrag i 1999:
 > kr. 275.000
 > kr. 290.000
 > kr. 315.000
 > kr. 355.000
 > kr. 400.000
 Jeg har ved interpolation udarbejdet et skema for fastsættelse af børnebidrag ved højere indkomster og flere børn.
 Børnebidrag kan nu beregnes direkte i et beregningskema på skærmen.
 Ydelser til enlige forsørgere kan ligeledes beregnes direkte på skærmen.
 Der kan også foretages online beregning af ægtefællebidragets størrelse
 Cirk. nr. 184 af 17.11.1998 om regulering pr. 01.01.1999 af satser på det sociale område.
 Beløbene for børnefamilieydelser for 1999 findes i TfS 1998.623.
 Baby-ydelse pr. barn under 3 år:
 11.000 11.300
 Småbørnsydelse pr. barn under 7 år
 10.000 10.200
 Børnefamilieydelse pr. barn under 18 år:
 7.800 8.100
 Ordinært børnetilskud pr. barn under 18 år:
 4.644 4.764
 Ekstra børnetilskud (uanset antallet af børn)
 3.548 3.640
 Beløbene for børnefamilieydelser for 1999 er trykt i TfS 1998.623.
 Bekg. nr. 683 af 18.09.1998 om børneopsparing og selvpensionering. Gælder fra d. 01.10.1998
 TFA 1998.455: Økonomistyrelsen har i skrivelse af 07.09.1998 til advokat Sys Rovsing Koch bekræftet, at Administrations- og Personaledepartementets cirkulæreskrivelse af 29.02.1988 om bevarelse af ret til enkepension ved skilsmisse fortsat er gældende. Hvis bidragets størrelse fastsættes ved aftale, skal dette mindst udgøre 400 kr. månedlig.
 Bekg. nr. 29 af 13.08.1998 om andre landes tiltrædelse m.v. af den europæiske konventioen af 20.05.1980 om anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser om forældremyndighed.
 Bekendtgørelse nr. 30 af 13.08.1998 om andre landes tiltrædelse m.v. af Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser
 Fra d. 01.01.1998 skal der ifølge BAL § 22, stk. 1 d) alene svares gaveafgift på 15% af gaver til personer, der har haft fælles bopæl med gavegiver i de sidste 2 år før modtagelsen af gaven, og personer, der tidligere har haft fælles bopæl med gavegiver i en sammenhængende periode på mindst 2 år, når den fælles bopæl alene er ophørt på grund af institutionsanbringelse, herunder i en ældrebolig, jfr. lov nr. 976 af 17.12.1997. Der gælder et bundfradrag på 42.500 kr. i 1998.
 Der er ved lov nr. 976 af 17.12.1997 med virkning fra d. 01.01.1998 indført nye regler i KSL § 25, stk. 8 og 9 om fordeling af overskud mellem ægtefæller, der i væsentligt og ligeligt omfang deltager i driften af den enes eller begge ægtefællers erhvervsvirksomhed, forudsat at ægtefællerne hæfter i samme omfang for virksomhedens forpligtelser. Der stilles intet krav om, at ægtefællerne skal have været samlevende.
 Fra 01.01.1998 til 31.12.1998 udgør normalbidraget kr. 742 pr. måned, jfr. cirk. nr. 145 af 31.10.1997, som også fastsætter det ordinære og det ekstra børnetilskud for 1998..
 Beløbene for børnefamilieydelser for 1997 findes i TfS 1996.723 og for 1998 i TfS 1997.674
 ØLD af 18.12.1998


text:
(B-0065-97): H havde ikke bevaret sin ret til enkepension ved et aftalt bidrag på 50 kr. om måneden.
 M og H1 havde i 1982 ved skilsmisse efter 22 års ægteskab aftalt, at M skulle svare hustrubidrag uden tidsbegrænsning med 50 kr. om måneden. H1 ́s ret til enkepension blev noteret i Arkitekternes Pensionskasse. M indgik nyt ægteskab med H2 i 1989 og døde i 1995. Pensionskassen udbetalte i de første 4 måneder pensionen med 2/3 til H1 og 1/3 til H2. Antaget, at aftalen ikke var udtryk for en reel underholdspligt, og at H1 derfor ikke havde bevaret sin ret til enkepension.
 VLD af 31.08.1998 (11.afd. B-0270-98): Restskat for 1992, der ikke var forudsat ved bodelingen i 1994, skulle ligedeles.
 H dømt til at betale M halvdelen af restskat for 1992 eller kr. 67.846,50, som opstod, da M's investering i 25 mio. kr. amerikanske obligationer for lånte midler ikke kunne anerkendes skattemæssigt. Parterne var blevet skilt d. 13.04.1994 og havde i august 1994 delt boet ved bodelingsoverenskomst, hvor det var anført, at overskydende skat/restskat for 1993 ikke skulle deles. Ingen af parterne havde haft anledning til at påregne, at der ville komme restskat for 1992, og M havde ikke haft anledning til at tage forbehold.
 Fagl. Nyt 1998.282: Kendelse afsagt af Skifteretten i Odense d. 06.08.1998 (Sks 40400-10/97): Læges faglitteratur kunne udtages forlods efter RVL § 15, stk. 2 eller denne analogi.
 M, der var læge, fik medhold i, at faglitteratur, som var købt under ægteskabet for 100.000 kr., var et aktiv af så personlig karakter, at det ikke skulle indgå i formuefællesskabet, jfr. RVL § 15, stk. 2 eller en analogi heraf. Skifteretten lagde vægt på, at faglitteratur kun har værdi for den ægtefælle, der har den faglige interesse heri, og på, at faglitteratur må antages at blive forældet i løbet af en kort årrække. (Hustruen havde ikke nedlagt subsidiær påstand om vederlagskrav, jfr. RVL § 23, stk. 2).
 VLD af 17.06.1998 (12. afd. B-0701-98): Intet hustrubidrag efter 23 års ægteskab.
 23 års ægteskab. M var specialarbejder. H var rengøringsinspektør på deltid med en årsindkomst på 182.000 kr.
 ØLD af 15.06.1998 (14. afd. B-1001-98): M tilkendt bidrag i 2 år.
 17 års ægteskab. H var udearbejdende på fuld tid. M havde lukket sin vognmandsforretning på grund af ryglidelse og var nu på kontanthjælp. M tilkendt bidrag i 2 år.
 ØLK af 07.04.1998 (1. afd. B-0967-98): M's overdragelse af motorcykel til H ikke godtgjort.
 Det fandtes ikke godtgjort, at M dagen før fogedforretning havde solgt sin motorcykel til H for 25.000 kr., og udlægget i motorcyklen blev herefter stadfæstet.
 ØLK af 25.03.1998 (16. afd. B-0830-98): Fogedsag om samvær ikke udsat, jfr. RPL § 502, stk.1, nr. 2.
 Fader begærede fogedforretning om weekend-samvær med datter på 17 måneder. Fogedretten udsatte sagen i medfør af RPL § 502, stk. 1, nr. 2 på afventning af statsamtets afgørelse i sag om ændring af samværet. ØL ophævede kendelsen, idet der ikke fandtes at være grundlag for at udsætte sagen.
 ØLK af 25.03.1998 (16. afd.


text:
B-0569-98): Separationssag var med rette anlagt i Danmark, jf. RPL § 448 c, stk. 1, nr. 2.
 M havde ved retten i Gentofte ansagt separationssag mod H, der boede i Tyskland. H havde 1 måned senere anlagt sag i Tyskland, og stævningen i den tyske sag blev forkyndt før den danske. Der fandtes ikke grundlag for at afvise eller udsætte den i Danmark anlagte sag, jf. RPL § 448 c, stk. 1, nr. 2.
 ØLK af 20.03.1998 (10. afd. B-0766-98): Samværssag udsat i medfør af RPL § 502, stk. 1, nr. 2.
 Fader begærede fogedforretning om samvær med sine 2 døtre. Moderen havde forinden ansøgt om ophævelse af samværet på grund af nye oplysninger, og børnene modsatte sig ifølge moderen udlevering. Fogedretten udsatte sagen i medfør af RPL § 502, stk. 1, nr. 2. ØL stadfæstede.
 ØLK af 13.03.1998 (16. afd. B-0622-98): Kære af fogedretskendelse afvist, da indgivet senere end 4 uger, jf. RPL § 586, stk. 1.
 Fogedretten afslog ved kendelse af 15.12.1997 en græsk faders begæring om samvær med 3-årig søn i Grækenland i henhold til græsk dom, jf. BBL § 6 og § 7. Fogedretten fandt, at den nuværende ordning med overvåget samvær i Danmark burde fortsætte. ØL afviste kæremålet, da kære først var indgivet d. 25.02.1998, og da der ikke var grundlag for at tillade kære efter 4-ugers fristens udløb i medfør af RPL § 586, stk. 4.
 Kendelse afsagt d. 06.03.1998 af fogedretten i Roskilde (FS 1587/1998): Midlertidig samværsafgørelse var bortfaldet, da der forelå eksigibel dom.
 Fader begærer midlertidig samværsresolution af 13.01.1998 fuldbyrdet. Moderen havde ved dom af 16.01.1998 fået tilkendt forældremyndigheden. Dommen var først anket efter udløbet af fuldbyrdelsesfristen. Fogedretten anså samværsresolutionen for bortfaldet og afviste sagen.
 UfR 1998.1777 ØLD (TFA 1999.15 ØLD): Indekskonto kunne holdes uden for delingen af et uskiftet bo.
 H var død i 1991 og M sad i uskiftet bo med 3 fællesbørn. M giftede sig i Las Vegas i maj 1994 uden samtykke fra fællesbørnene, som indgav skiftebegæring, der blev taget til følge d. 17.02.1995. M, der fyldte 67 år d. 14.03.1995, havde indekskonto i Amagerbanken, hvor der pr. skæringsdagen indestod 126.619,51 kr. før 40% afgift. Indekstillægget udgjorde ca. 1.200 kr. om måneden. Indekskontrakterne fandtes at have en sådan personlig pensionsmæssig karakter, at de kunne holdes uden for delingen af det uskiftede bo.
 UfR 1998.1719 VLK (TFA 1999.11 VLK): Byretdommer ikke pålagt at gennemføre samtale med børnene.
 Under en forældremyndighedssag vedr. 2 børn på 15 og 12 år var der iværksat en børnesagkyndig undersøgelse ved en psykolog, som i erklæringen oplyste, at børnene ikke ville citeres for deres holdninger, og disse fremgik derfor ikke af erklæringen. Faderen ønskede nu, at byretsdommeren i Struer skulle gennemføre en personlig samtale med børnene, hvilket retten afslog. Vestre Landsret stadfæstede, idet samtalerne med psykologen fandtes at opfylde kravet om en samtale i FML § 29. (2-1).
 UfR 1998.1715 VLD (FM 1999.7): Samlever kunne ikke anses som "nærmeste pårørende".
 Den 28-årige M døde ved en ulykke i 1997 og efterlod sig samleveren gennem 8


text:
år (S) og deres 2 fællesbørn på 4 og 1 år. M's bo blev udlagt som boudlæg. Ved dødsfaldet kom 4 livs- og ulykkesforsikringer på i alt 545.000 kr. til udbetaling til afdødes "nærmeste pårørende". Retten i Tønder fandt, at S måtte anses som begunstiget. VL fandt, at et samlivsforhold ikke i sig selv kunne medføre, at der i h. t. FAL § 105, stk. 1 sker en fravigelse af fortolkningsreglen i FAL § 105, stk. 5 om, hvem der anses for nærmeste pårørende. Da der ikke forelå omstændigheder, der kunne begrunde, at S kunne anses for M's nærmeste pårørende, fik børnene medhold i, at forsikringssummerne tilfaldt dem.
 UfR 1998.1674 HD (TFA 1999.13 HD): Bestemmelse om pristalsregulering af sumfælleseje fandtes ikke gyldig.
 M og H havde i en ægtepagt fra februar 1993 bestemt, at der i ægteskabet skulle være fuldstændigt særeje, men dog således, at 20 mio. kr. af tilbagekøbsværdien af M's livsforsikringspolicer med Hafnia Prolific International, Isle of Man, skulle være fælleseje. Livsforsikringerne havde i 1993 en tilbagekøbsværdi på ca. 26,1 mio. kr. og i 1996 ca. 34,8 mio. kr. I et tillæg til ægtepagt fra august 1995, som var oprettet uden advokatbistand, og som blev tinglyst d. 26.08.1996, var det aftalt, at sumfællesejet skulle pristalsreguleres med virkning fra ægtepagtens oprettelse. Parterne blev separeret d. 09.09.1996 og M udbetalte 10 mio kr. til H, som krævede yderligere 1.124.385,10 kr. som pristalsregulering. M blev frifundet, da hverken ordlyden af RVL § 28, stk. 2 eller bestemmelsens forarbejder gav et tilstrækkeligt sikkert grundlag for at antage, at ægtepagtstillægget af august 1995 var en gyldig aftale mellem parterne. Gyldigheden af ægtepagten af 18.02.1993 var ikke til pådømmelse.
 UFR 1998.1576 HD (TFA 1998.443 HD): Moder fandtes afskåret fra at anfægte tidligere samlevers faderskab til nu 5-årig søn.
 A havde i marts 1993 anerkendt faderskabet til søn C født i november 1992. Moderen M og A ophævede samlivet i februar 1994, og A fik ved dom i september 1994 overført forældremyndigheden til sig. ØL stadfæstede dommen. Under anken begærede M d. 02.12.1994 faderskabssagen genoptaget. A's faderskab var uforeneligt med arvegangen inde for det genetiske system D1S80. Genboen B's faderskabsindeks oversteg 10.000 til 1. Retten i Odense og ØL anså B som fader til C. Højesteret lagde efter det oplyste, herunder psykologerklæring, til grund, at det ville stride mod afgørende hensyn til C, hvis han mistede sin tætte forbindelse til A som dennes barn. Under disse særlige omstændigheder burde C's stilling som barn af A ikke ændres.
 UfR 1998.1372 HKK (TFA 1998.363 HKK): Højesteret meddelte tilladelse til anke af forældremyndighedssag, hvor ankefristen var overskredet med 3 dage. RPL § 454, stk. 2.
 Ved byretsdom af 16.09.1997 havde moderen fået tilkendt forældremyndigheden over 2 fællesbørn. Faderen ansøgte 7 dage efter om fri proces til anke, hvilket blev meddelt d. 13.11.1997. Ankestævning blev indleveret til VL d. 14.11.1997, 3 dage efter ankefristens udløb. Fristoverskridelsen skyldtes, at faderens advokat troede, at ankefristen var 2 måneder. Højesteret fandt, at anken undtagelsesvist burde tillades i medfør af RPL § 454,


text:
stk. 2, jf. § 372, stk. 2.
 UfR 1998.1237 ØLK (TFA 1998.308): Ikke udlæg i hus, der var købt i hustrus navn.
 To kommanditselskaber under konkurs begærede udlæg i hus i Helsingør, som var købt i H's navn i 1994 for 1.950.000 kr. Udbetalingen på 175.000 kr. hidrørte fra nettoprovenu på hus, som H havde ejet siden 1982. H oppebar mellemste førtidspension, som blev suppleret med mindre lønindkomst som lægesekretær. M tjente knapt 1. mio. kr. årligt. Uanset at M i et ikke ubetydeligt omfang havde betalt ydelser og udgifter vedrørende ejendommen, fandtes der ikke grundlag for at statuere, at der var opstået sameje. Dissens for at statuere lige sameje.
 UfR 1998.1130 HD (TFA 1998.322 HD og TFA 1997.26 VLD): Intet hustrubidrag efter 27 års ægteskab.
 27 års ægteskab. M var 50-årig ingeniør med 360.000 i årsindtægt. H var 47-årig bogholderske med årsindkomst på knap 200.000 kr. H ønskede bidrag som et sikkerhedsnet. H havde under hele ægteskabet været tilknyttet arbejdsmarkedet. Der forelå ingen konkret usikkerhed med hensyn til hendes fremtidige arbejdsmuligheder. Uanset ægteskabets varighed og M's noget større indtægt fandtes der ikke grundlag for at pålægge M bidragspligt. Retten i Esbjerg og VL havde tilkendt H bidrag i 10 år.
 UfR 1998.1032 VLD: Ikke grundlag for ægtefælleidentifikation i sag om mangler ved fast ejendom.
 M havde i 1965 købt ejendommen Thunøgade 39, Århus, som i 1977 ved ægtepagt var blevet overdraget til H. H solgte ejendommen i 1990. Køberne konstaterede en svampeskade i ejendommen, som blev udbedret af Codan, som herefter anlagde regressag mod M og H for 156.106,91 kr. Byretten fandt, at M og H havde tilsidesat den loyale oplysningspligt og dermed handlet groft uagtsomt, jf. EAL § 19, stk. 2. M døde under anken og boet blev udlagt som boudlæg. H blev frifundet, da H ikke havde tilsidesat sin loyale oplysningspligt. Den omstændighed, at M havde viden om forholdene i ejendommen, skabte ikke i sig selv nogen større sandsynlighed for, at også H skulle have haft denne viden, og der var intet grundlag for at pålægge H personligt ansvar, blot fordi ægtefællen var fundet ansvarlig.
 UfR 1998.1007 ØLK (TFA 1998.295): Fri proces til skifte medførte fritagelse for betaling af fogedafgift.
 Fogedretten i Glostrup antog, at H, der havde fri proces til skifte, skulle betale retsafgift på 1.540 kr. i forbindelse med begæring om inddrivelse af boslodskrav på 250.000 kr. ØL fandt, at RAL § 36, stk. 5 alene angik afgifter for skifte, og den almindelige regel i RPL § 332, stk. 3 førte herefter til, at der ikke skulle betales afgifter i forbindelse med fogedsagen.
 UfR 1998.717 HD (TFA 1998.269 HD, UfR 1996.836 ØLD og Fagl. Nyt 1996.193): Kapitalpensionsordning skulle deles, selv om den anden ægtefælle kunne udtage sin pensionsordning forlods.
 M havde en kapitalpension på kr. 48.410 samt en tjenestemandspension gennem ansættelse i politiet. H blev dømt til at anerkende, at hendes kapitalpension på kr. 351.223 oprettet efter overenskomst med dagbladet Politiken skulle indgå i fællesboet. Den omstændighed, at M kunne udtage sin tjenestemandspension forlods, kunne


text:
ikke ud fra rimelighedsbetragtninger føre til et andet resultat. Højesteret stadfæstede dommen under henvisning til, at en eventuel ændring af hidtidig praksis bør afvente resultatet af ægtefællepensionsudvalgets arbejde.
 UfR 1998.719 HD (TFA 1998.271 og Fagligt Nyt 1996.286 VLD): Rateforsikringer skulle deles, selv om den anden ægtefælle kunne udtage sin pensionsordning forlods.
 M blev i skifteretten i Haderslev dømt til at anerkende, at værdien af 2 rateforsikringer i Danica ca. kr. 237.000 skulle deles, uanset at H i Pensionskassen for Lægesekretærer havde en pensionsordning på ca. kr. 474.000, som ikke skulle deles, og uanset at det i den konkrete situation forekom mindre rimeligt, at parternes pensionsordninger behandledes forskelligt. VL tiltrådte, at der ikke var grundlag for at fravige de regler, som ifølge parterne regulerer behandlingen af pensionsordninger som de foreliggende på fællesboskifter. Højesteret stadfæstede dommen under henvisning til, at en eventuel ændring af hidtidig praksis bør afvente resultatet af ægtefællepensionsudvalgets arbejde.
 M nedlagde subsidiær påstand om vederlagskrav på kr. 40.000 svarende til H's nettoindbetalinger under 10-årigt ægteskab til Pensionskassen for Lægesekretærer. Da H's pensionsordning var et tvungent led i hendes ansættelse og efter det oplyste om ordningens indhold og parternes forhold måtte anses for rimelig, fandt skifteretten i Haderslev ikke, at der var grundlag for vederlagskrav. VL og Højesteret stadfæstede denne afgørelse.
 UfR 1998.663 ØLK (TFA 1998.217 og FM 1998.80): Boslodskrav ikke bortfaldet ved 6 års passivitet.
 Efter at M og H var blevet separeret i juni 1990, havde de i efteråret 1990 gennem deres advokater udvekslet forskellige oplysninger om bodeling. Herefter skete der ikke mere, før H i juni 1996 begærede boet delt. Da M ikke på noget tidspunkt havde gjort gældende, at fællesboet var delt, og da H ikke på noget tidspunkt havde givet udtryk for, at hun frafaldt yderligere boslodskrav, kunne H's krav på deling af fællesboet ikke anses for bortfaldet ved passivitet.
 UfR 1998.625/2 HKK (TFA 1998.224): Ensidigt indhentede erklæringer kunne ikke fremlægges.
 FM over 5-årig pige var ved dom afsagt af byretten i Herning overført til faderen. Moderen ønskede under anken at fremlægge erklæringer fra en speciallæge og en chefpsykolog samt at afhøre disse som vidner. Erklæringerne var indhentet uden om modparten og uden tilladelse fra retten, jf. herved RPL § 450, stk. 2, og uden at hverken modparten eller retten havde haft indflydelse på, hvilke forhold erklæringerne skulle omhandle. Under disse omstændigheder fandtes erklæringerne ikke at kunne tages i betragtning ved sagens afgørelse og begæringen om, at erklæringsgiverne afhørtes som vidner kunne heller ikke tages til følge.
 UfR 1998.606 HD (TFA 1998.218): Landmand kunne ikke medregne beregnet restskat som passiv ved bodelingen.
 M og H var blevet skilt i 1989 med d. 01.03.1989 som aftalt skæringsdag. M var landmand og påstod som passiv medregnet en beregnet restskat for perioden 01.07.1988-01.03.1989 på 659.656 kr. M havde for hele regnskabsåret frem til 01.07.1989 en negativ indkomst på 79.984 kr., og M havde heller ikke de følgende 5 år betalt nogen skat. Der fandtes ikke at være grundlag for at medtage den beregnede restskat som passiv i boopgørelsen.


text:
UfR 1998.505 VLD (TFA 1998.147 og Fagl. Nyt 1998.83): H tilkendt vederlagskrav i henhold til RVL § 23, stk. 2 på 450.000 kr.
 M døde d. 03.05.1990 og efterlod sig H og 3 særbørn. Antaget, at M af sin bodel havde anvendt 200.000 kr. til egentlig reparation, forbedring eller mere omfattende vedligeholdelsesarbejder på en fast ejendom, der var M's særeje. Ejendommen var købt i 1979 for 1.300.000 kr. og blev solgt i 1991 for 1.156.760 kr. I hvert fald under de foreliggende omstændigheder, hvor ejendommen tjente til ægtefællernes bolig, fandtes der at burde tages et vist hensyn til oplysningerne om ejendommens købs- og salgspris, og vederlagskravet blev nedsat til 150.000 kr. M havde anvendt ca. 485.000 kr. til ordinære afdrag og ca. 55.000 kr. til ekstraordinære afdrag på pantegælden i ejendommen, og ca. 170.000 kr. til nedbringelse af kassekredit, som var særeje. Af det samlede beløb på ca. 710.000 kr. var ca. 410.000 kr. betalt af særejemidler, og H blev tilkendt yderligere 300.000 kr. i vederlagskrav eller i alt 450.000 kr. Under hensyn til ægteskabets forholdsvise korte varighed (9 år) og det forhold, at betalingerne havde været nogenlunde jævnt fordelt gennem perioden, fandtes der ikke tilstrækkeligt grundlag for at forhøje beløbet som følge af prisudviklingen. RVL § 23, stk. 2 kan ikke fraviges ved aftale, og det fandtes derfor uden betydning, at H var bekendt med og eventuelt indforstået med de dispositioner, der kunne indebære en forskydning mellem bodel og særeje. Efter bestemmelsens udformning fandtes der heller ikke mulighed for at tage hensyn til, at H var tillagt et betydeligt beløb fra M's kapitalpension.
 UfR 1998.389 HD: Ægtepagt ikke anset for ugyldig på grund af ubestemthed.
 Ægtepagt oprettet i 1971, hvorefter den M tilhørende rådgivende ingeniørforretning skulle være M's særeje, uanset i hvilken form den blev drevet, fandtes ikke at indebære en sådan grad af ubestemthed, at den burde tilsidesættes som helt eller delvis ugyldig. M's anparter på 60% i holdingselskab, hvis eneste aktiv var anparterne i det anpartsselskab, som nu drev ingeniørvirksomheden, måtte derfor anses som særeje. Indtægterne skulle være fælleseje, og M skulle derfor anerkende, at hans andel på 60% af et i et anpartsselskab opsamlet overskud på 4.084.618 kr. var fælleseje. Det samme gjaldt værdien af M's andel på 60% af selskabets udestående fordringer på 2.578.371 kr., samt M's andel i udlodning fra investeringsselskab.
 UfR 1998.371 ØLD: Udlejer skal ubetinget acceptere parternes aftale efter LL § 77 a.
 Odense Kommune kunne som udlejer ikke modsætte sig, at 20-årig søn overtog lejlighed efter sin moder, der hun flyttede.
 UfR 1998.332 VLD: Advokat erstatningsansvarlig for undladelse af sikring af boslodskrav ved rådighedsberøvelse, jf. SKL § 66, 2. pkt.
 Advokat A i Silkeborg blev dømt til at erstatte H 141.749 kr, idet han fandtes ikke at have udvist tilstrækkelig omhu med hensyn til sikring af H's boslodskrav ved d. 01.08.1991 at indgive begæring om rådighedsfratagelse til skifteretten. Det måtte anses for sandsynligt, at fremsættelse af begæringen om rådighedsfratagelse på skifteretsmødet d. 25.07.1991 eller en anmodning om hastebehandling af den indgivne


text:
begæring ville have haft til resultat, at udbetalingen d. 12.08.1991 af 265.394 kr. fra M's advokat til M kunne have været forhindret.
 UfR 1998.176 ØLD (TFA 1998.62): Ordet særeje i ægtepagt oprettet i 1994 fortolket som fuldstændigt særeje.
 M og H havde få dage før vielsen d. 11.11.1994 oprettet ægtepagt, som var konciperet af A, der var agronom, ejendomskonsulent og skatterådgiver. Ifølge ægtepagten skulle der ikke være formuefællesskab, men særeje i ægteskabet. Fra M's fuldstændige særeje skulle der alene gøres den undtagelse, at H skulle have livsvarig fribolig samt en årlig apanage på 150.000 kr. H døde d. 31.12.1996 med en gæld på ca. 1 mio. kr., medens M ejede en positiv formue på flere mio. kr. Uanset den noget uklare begrebsanvendelse i ægtepagten fandtes en samlet vurdering af ordlyden med fornøden sikkerhed at føre til, at ægtepagten også omfattede dødsfaldssituationen, og at ægtefællerne havde aftalt fuldstændigt særeje. Det svarede til, hvad der efter forklaringerne og det i øvrigt foreliggende om ægtefællernes personlige og økonomiske situation havde været deres og koncipistens mening.
 UfR 1998.162 ØLK (TfA 1998.45): Ikke grundlag for at statuere sameje om ejendom tilhørende H.
 Unibank begærede for et tilgodehavende mod M på ca. 176.000 kr. udlæg i ejendom i Middelfart, som var købt af H i 1990. Unibank gjorde gældende, at ejendommen reelt tilhørte M, subsidiært at der var opstået sameje som følge af M's terminsbetalinger. Der fandtes ikke grundlag for at betvivle, at H i 1990 blev reel ejer, og der fandtes ikke at være opstået sameje om ejendommen. H havde selv haft indtægter, og det påhvilede efter RVL § 2 begge ægtefæller at bidrage til familiens underhold.
 UfR 1998.158 ØLK: Udlæg i H's overskydende skat for M's retsskat, jf. KSL § 72, stk. 2.
 Roskilde Kommune havde d. 27.11.1996 foretaget udlæg i H's overskydende skat for 1990 til dækning af M's restskat for 1992. M og H havde siden d. 30.10.1992 haft bopæl i England og var således ikke samlevende i skatteretlig henseende. Antaget, at begrebet samlevende i KSL § 72, stk. 2 skulle forstås som faktisk samlevende, uanset om samlivet foregik her i landet eller i udlandet. Udlægget blev stadfæstet.
 TfS 1998.754 VLD: Ikke grundlag for at forelægge spørgsmål om KSL § 25 A for EF-Domstolen.
 M og H, der sammen drev frisørvirksomhed i Struer, gjorde gældende, at de ikke var omfattet af KSL § 25 A, subsidiært at KSL § 25 A er i strid med EU-retten. VL fandt ikke grundlag for at forelægge spørgsmål til EF-Domstolen.
 TfS 1998.693 LSR: H skulle beskattes af 50% af overskud af fast ejendom efter procentreglerne, da fællesboet ikke var delt.
 M og H ophævede samlivet i 1992 og blev separeret d. 25.05.1993. M blev boende i huset, som tilhørte parterne i lige sameje. Boet blev ikke delt, men det blev aftalt, at M skulle have hele provenuet, når huset var solgt. H skulle i 1995 og 1995 beskattes af 50% af overskuddet af ejendommen, da hun fortsat var ejer.
 TfS 1998.691 TSS: Udlodning af kapitalpension efter


text:
model 3.
 H havde fået udloddet en del af M's kapitalpension efter model 3, jf. PBL § 30, stk. 3, nr. 3. H var berettiget til højeste eller mellemste førtidspension på udlodningstidspunktet, og hun kunne ophæve ordningen efter PBL § 25 mod 40%-afgift i den udstrækning hun opfyldte betingelserne herfor på udbetalingstidspunktet.
 TfS 1998.50 Dom afsagt af Retten i Odense: Samleverske kunne ikke bevise ejendomsret til beløb i bankboks.
 Politiet havde under ransagning hos M fundet og beslaglagt DM 50.000, som blev fundet i M's bankboks. Skattevæsenet foretog senere udlæg i beløbet for M's skatterestancer. Samleversken K påstod, at kr. 50.000 af beløbet tilhørte hende, men byretten fandt ikke dette tilstrækkeligt sansynliggjort.
 FM 1998.139 VLK: Tilbagesøgning af inddrevne hustrubidrag kunne ikke ske via fogedretten.
 Kommune havde inddrevet skyldigt hustrubidrag ved modregning af i alt 11.400 kr. i taxavognmands tilgodehavende for kørsel for kommunen. Efter at VL frifandt M for bidragspligt, indbragte M sit krav om tilbagebetaling for fogedretten. Sagen blev afvist, da der ikke i inddrivelsesloven fandtes hjemmel til at dømme kommunen til tilbagebetaling. Kravet måtte gøres gældende ved civilt søgsmål.
 FM 1998.14 VLD: Opløsning af sameje afvist fra skifteretten.
 Påstand om opløsning af sameje om landbrugsejendom med besætning blev afvist fra skifteretten, da sagen reelt drejede sig om, under hvilke betingelser en forkøbsret kunne gøres gældende og de nærmere omstændigheder derved. VL stadfæstede.
 Marianne Jybæk i ADV 1998.38: Skilsmissesæreje - pas på!
 Kirsten Reimers-Lund: Separation og skilsmisse, 1. udg., 1998, 152 sider, Greens§jura.
 Charlotte Blumensaadt og Sanne Udsen: Pension lige nu og fremover. Hvidbog om kvinders og mænds erhvervstilknyttede pensionsforhold, 1998, Ligestillingsrådet.
 "Når det ikke længere er så yndigt at følges ad", Pjece udgivet af Advokatsamfundet, første gang i november 1988, jfr. Karen Inger Bast i ADV 1989.135.
 Svend Danielsen: Tillæg 1997 til Lov om forældremyndighed og samvær, 1998, 70 sider, DJØF
 Lis Frost i Skarrildhus 1997.80-98: Samspillet mellem forældremyndighedslovens og bistandslovens regler om samvær og anden kontakt.
 Finn Taksøe-Jensen i Lov & Ret nr.1/1998 p. 5-9: Faderskab - ikke en privatsag for moderen.
 Kirsten Reimers-Lund i Lov & Ret nr. 1/1998 p. 10-13: Hvor blev barnets tarv af?
 Lenie Persson i Lov & Ret nr. 1/1998 p. 13-15: Børneloven bør ikke hvile på genetikken.


text:
Troels G.Jørgensen: Bidrag til Højesterets Historie (1939). - e-tidsskrifter.dk
 Historisk Tidsskrift, Bind 10. række, 6 (1942 - 1944) 1
 Troels G.Jørgensen: Bidrag til Højesterets Historie (1939).
 Poul Johs. Jørgensen
 Højesteretspræsident, Dr. juris Troels Jørgensen kan efterhaanden se tilbage paa en temmelig omfattende historisk Forfattervirksomhed. Denne har især samlet sig om to Emner: Anders Sandøe Ørsteds Personlighed og Indsats som Videnskabsmand og Embedsmand og Højesterets Historie. Den sidste har han tidligere beskæftiget sig med i sit Skrift »Danmark-Norges Højesteret 1790—1814«, der i sin Tid blev anmeldt her i Tidsskriftet af Johannes Steenstrup (10. Rk. I, 347—49). Han fortsatte i dette Skrift Sophus Vedels Værk om Højesterets Historie i Enevældens ældre Periode, og i det Arbejde, som her skal omtales, en Samling til Dels allerede offentliggjorte Afhandlinger med Fællestitlen »Bidrag til Højesterets Historie«, fører han Skildringen endnu videre ned mod Nutiden, dog ikke i Form af en sammenhængende historisk Fremstilling, men gennem Behandling af forskellige betydningsfulde Episoder i Højesterets Liv og forskellige vigtige Sider ved dens Virksomhed i nyere Tid. Kun Afhandlingen »Højesterets Justitiarier 1674—1919« (S. 17—85), der indeholder et kort Rids af hele Udviklingen i den nævnte Periode, knyttet til en Omtale af de enkelte Justitiarier, falder udenfor den angivne Ramme baade ved Emnets mere almindelige Karakter og ved at gribe tilbage til det 17. og 18. Aarhundrede.
 Om nogle af Afhandlingerne maa det siges, at de vel i Øjeblikketmerehar Bud til Jurister end til Historikere, selv om de kan have Betydning for dem, der i Fremtiden vil beskæftige sig med vor Tids Retshistorie, ved den kyndige og paa et FørstehaandskendskabhvilendeRedegørelse for Højesterets Stilling til en Række Spørgsmaal, som har været fremme i de senere Aar, eller
 som, skønt de stammer fra ældre Tid, stadig er aktuelle. Dette gælder saaledes om Afhandlingen »Under Retsplejeloven« (S. 86— 107), der beskæftiger sig med de Følger, denne Lov og senere Tillægslove har haft for Højesterets Virkemaade og Stilling som øverste Appeldomstol, og med forskellige Reformkrav, som senere har været rejst og har givet Anledning til yderligere Lovgivning af Betydning for Højesteret, saaledes Kravene om udvidet AdgangforSagførere til Højesterets Skranke, om Indførelse af en forandret Voteringsmaade eller en forandret Affattelse af Højesteretsdommeneogsenest om Oprettelse af en særlig Klageret udenfordeordinære Domstole, fremdeles om den sidste Afhandling i Samlingen »Højesteretsdomme som Led i Retsudviklingen« (S. 265—87), hvor det med Udgangspunkt i nogle Udtalelser af Ørsted ved Gennemgang af en Række Domme vises, at Højesteret trods den stadig mere omfattende Kodifikation af Retsreglerne i Lovsform stadig har en vigtig Opgave i Retsudviklingens Tjeneste,ogendelig i det væsentlige ogsaa om Afhandlingen »Højesteret og Øvrighedsmyndigheden« (S. 225—64), hvis sidste Halvdel indeholderenlignende Gennemgang af Afgørelser, ved hvilke HøjesteretiKraft af den Beføjelse, der siden Junigrundlovens § 77 har tilkommet Domstolene til at afgøre Spørgsmaal om ØvrighedsmyndighedensGrænser,nærmere har afgrænset det Omraade, indenfor hvilket denne Beføjelse kan benyttes. Begyndelsen af denne Afhandling er dog af historisk Karakter, idet Forf. her meddeler enkelte Aktstykker vedrørende de Forhandlinger, der gik forud for Udstedelsen af Instruks for Københavns Magistrat af 28. Aug. 1795, der i Tiden før Grundloven


text:
indeholdt den væsentligsteStøttefor den da gældende Regel, der udelukkede DomstolenesKompetencepaa det nævnte Omraade. 81. a. meddeles en af en stor Minoritet indenfor Højesteret afgiven Erklæring i Sagen, der gik stærkt ind for Domstolenes Prøvelsesret og ved sin Motivering er meget karakteristisk for den Tid, den tilhører, og nogle Svarbemærkninger til denne Erklæring forfattede af Colbjørnsenihans Egenskab af Generalprokurør, hvori han drager voldsomt til Felts imod den. Skønt flere af Colbjørnsens Argumentererret formalistiske eller i hvert Fald skyder langt over Maalet, maa det indrømmes ham, at en Anerkendelse af Domstolenes Ret til at prøve Øvrighedshandlingers Lovlighed under Enevælden frembød særlige Vanskeligheder, idet denne Ret i hvert Fald ikke kunde udstrækkes til Handlinger af Administrationens øverste Chef, Kongen, og derfor altid maatte være udelukket, hvor der var klaget til denne over en underordnet Myndighed, medmindre Kongen selv henviste Sagen til retslig Afgørelse. Naar man
 tager Hensyn til det Niveau, paa hvilket mange af Underdomstolenepaaden Tid befandt sig, er det ogsaa fuldt forstaaeligt, at man havde ondt ved at tænke sig, at disse Domstole skulde have Ret til at underkende Beslutninger af et Kollegium, et Forhold, som Højesterets Mindretal ogsaa havde Blik for. Der kan iøvrigt næppe være Tvivl om, at det historiske Udgangspunkt var det, at en Embedsmand kunde drages til Ansvar ved Domstolene af den, der ansaa sig fornærmet ved hans Embedshandlinger, men Adgangen hertil havde næppe i ældre Tid været synderlig benyttet.
 Til de Afhandlinger, som har en mere udpræget historisk Karakter, horer bl. a. »Rigsretssager« (S. 108—159) og »Rigsretsdommen af 1856 og Højesteret« (S. 160—179), der begge tidligere har været trykte, henholdsvis i Tidsskrift for Retsvidenskab og i Gads danske Magasin. I den første af disse Afhandlinger gennemgaar Forf. hver enkelt af de fire Rigsretssager, som har forekommet i vort Forfatningsliv, idet han refererer og samtidig vurderer de væsentligste af de Betragtninger, hvorpaa Anklagen og Forsvaret støttede deres Paastande, og derigennem tillige naar til en Vurdering af selve Dommene, der helt igennem falder ud til Fordel for disse. Interessen knytter sig selvfølgelig især til de tre første Rigsretssager, hvis Afgørelse beroede paa Anvendelse af egentlig forfatningsretlige Regler. De endte som bekendt alle med Frifindelse og saa vidt vides i alle Tilfælde med fuld Tilslutning fra den Del af Rigsretten, som tilhørte Højesteret, og man kunde ogsaa vanskeligt vente, at de skulde faa noget andet Udfald, i hvert Fald ikke de to Sager fra 1877, om hvilke Forf. udtaler sig temmelig skarpt S. 150—51.
 Det var ved alle tre Sager en Svaghed, at man ikke med nogen virkelig Vægt kunde hævde, at de Dispositioner, der paataltes, var reelt uforsvarlige, saa at der ved dem var paaført Staten et Tab eller paadraget den en Udgift, som kunde have været undgaaetog ikke vilde være blevet bevilget, selvom Sagen havde kunnet behandles i en rolig politisk Atmosfære; i 1856 blev dette end ikke paastaaet, idet Anklageren tværtimod udtalte, at Ministreneikke tiltaltes for de Rustninger, hvortil de übevilgede Midlervar anvendte, i og for sig, eller fordi den Politik, der aabenbaredesig i Rustningerne, var uhensigtsmæssig


text:
eller viste sig farlig. Men naar det saaledes ikke kunde siges, at der var paaført Staten noget Tab, kom der til at mangle et rimeligt Grundlag for de nedlagte Erstatningspaastande, og Spørgsmaalet blev alene, om de tiltalte Ministre ved deres formentlige Tilsidesættelse af Hensynet til Rigsdagen havde paadraget sig et Strafansvar. For Gennemførelsen af et saadant var det imidlertid* en Vanskelighed,
 at man trods Grundlovens Paalæg om Tilvejebringelse af en Ministeransvarlighedslovaldrig havde faaet nogen saadan; Paalæggetblev som bekendt først efterkommet ved Lov af 15. Marts 1939. Man havde saaledes kun Grundlovens almindelige Forskrift om Ministrenes Ansvar for Regeringens Førelse samt Reglen om Kontrasignaturens Retydning for Ansvaret at holde sig til, men manglede helt Straffebud, der mere specielt tog Sigte paa Ministresforfatningsstridige Handlinger, og som — foruden at afgøre, om Ansvar kunde paadrages paa andre Maader end ved Medunderskrift— i det enkelte angav, hvilke Handlinger der skulde straffes, og hvilken Straf der kunde idømmes. I 1856 havde man ikke engang nogen almindelig Straffelov at falde tilbage paa, men maatte gribe til saa hasarderet en Udvej som at henvise til Junigrundlovens§ 47, der betegnede det som Højforræderi at antaste Rigsdagens Sikkerhed og Frihed, skønt det maatte være klart, at denne Restemmelse havde Hensyn til Handlinger af en helt anden Art end dem, der under Sagen var Tale om, og i 1877, hvor man paaberaabte sig den i Mellemtiden udstedte Straffelov af 10. Febr. 1866 §§ 141 og 143 om Misbrug af Embedsmyndighed til egen Fordel eller til Skade for Privates eller det Offentliges Rettighederog om grov eller oftere gentagen Skødesløshed og Forsømmelsei Embedsførelse, var man i Virkeligheden ikke meget bedre faren, idet heller ikke disse Bestemmelser kunde siges at passe rigtigt paa de paaklagede Handlinger, den første saaledes ikke, fordi der ikke havde været Forsæt til at skade Staten.
 Hertil kom, at alle de paagældende Rigsretssager ogsaa i andre Henseender frembød adskillige Tvivl, som efter de almindelige Regler om Paadømmelse af Straffesager — og ikke mindst under de anførte Omstændigheder — maatte komme de tiltalte tilgode. Navnlig maatte det være svært at faa en Ret, der opfattede sig selv som en Domstol og ikke som et politisk Organ, til at gaa med til den Paastand, der fremsattes baade under den første og den tredie Rigsretssag, særlig skarpt under den sidste, at enhver Afholdelse af en übevilget Udgift var et Retsbrud, for hvilket Rigsdagen vel ved en Efterbevilling kunde meddele Absolution, men som i Mangel af en saadan altid maatte føre til Domfældelse, hvis Tiltale rejstes, idet Rigsretten var udelukket fra selvstændigt at bedømme, om Afholdelsen af den paagældende Udgift havde været nyttig eller nødvendig, og fra at tillægge dette Betydning for Sagens Afgørelse. Paa dette Punkt har den nu gældende Ministeransvarlighedslov § 7 a ogsaa givet det af Rigsretten i begge Sager indtagne Standpunkt Medhold.
 Under Rigsretssagen af 1856 forelaa som bekendt med Hensyn
 til flere af de tiltalte Ministre (Ørsted, Tillisch, Bluhme og Scheel), der ikke havde kontrasigneret de kongelige Beslutninger, om hvis Lovlighed Sagen drejede sig, men havde deltaget i


text:
de Møder af Geheimestatsraadet, hvor Beslutningerne blev fattede og havde billiget dem, det Spørgsmaal, om Kontrasignaturen var en essentielBetingelse for, at en Minister kunde blive ansvarlig for en kongelig Beslutning. Spørgsmaalet besvaredes ved Dommen bekræftende, men har senere været omtvistet i den juridiske Litteratur,indtil det ved Ministeransvarlighedsloven af 1939 §§ 2 og 3 er blevet afgjort derhen, at Kontrasignatur ikke er nogen nødvendigForudsætning for Ansvar, der ogsaa kan paadrages paa andre Maader. Forf. mener, at Afgørelsen i 1856 var rigtig, idet Junigrundlovens § 19, der da var den eneste Lovbestemmelse om Emnet, naturligt maatte føre til, at Fremkaldelse af en lovstridig kongelig Beslutning, der jo uden Kontrasignatur var ugyldig, ikke i sig selv var noget Ansvarsgrundlag, men først blev det, naar vedkommende Minister ved at medunderskrive den gav den retlig Gyldighed, og at man ikke som af Matzen o. fl. hævdet kunde naa til et andet Resultat ved Hjælp af de almindelige strafferetligeRegler om Medvirken til andres Forbrydelser, men kun gennemen ny Grundloven supplerende Lovbestemmelse som den, der nu foreligger i Ministeransvarlighedsloven. I denne Opfattelse er jeg tilbøjelig til at give Forf. Ret, særlig ogsaa i Betragtning af, at Junigrundlovens Ord (»Den Minister, der har underskrevet, er ansvarlig for Beslutningen«) i højere Grad end de senere Grundlove(»Enhver Minister, der har underskrevet« o. s. v.) maatte lægge den Tanke nær, at Grundloven paa en udtømmende Maade havde villet angive Ansvarsgrundlaget. Det oplyses iøvrigt i denne Forbindelse, at Stemmeafgivningen ikke som vistnok hidtil almindeligantaget, paa dette Punkt fik det samme Resultat som for de tre andre Ministre, der blev tiltalt under Sagen (Hansen, Steen Bille og Sponneck). Det var kun de sidste, som frifandtes med alle Højesteretsassessorernes Stemmer mod alle Landstingsmændenes,medens de fire ovenfor nævnte Ministre blev frifundet med alle Dommeres Stemmer mod en, der dog vilde frifinde Scheel.
 Rigsretsdommen af 1856 gav Anledning til meget voldsomme Angreb paa Højesteret i den nationalliberale Presse (»Fædrelandet« og »Dagbladet«). Det er denne Episode, der ikke tidligere har været indgaaende belyst i Litteraturen, og de Følger, Angrebene fik for Højesteret, som skildres i »Rigsretsdommen af 1856 og Højesteret«.
 Følgerne bestod for det første i Gennemførelsen af en Reform,
 som maatte anses for meget ønskelig. Siden Griffenfeldts Tid
 (Rigskanslerinstruks af 3. Aug. 1674 § 5) havde det været Højesteretforbudt at ledsage sine Domme med nogen Begrundelse, medens det nu ved Lov af 8. Marts 1856 bestemtes, at Retten enten skulde votere offentligt eller ogsaa meddele Domsgrundene skriftligt. Forslaget til denne Lov blev ved privat Initiativ indbragti Folketinget ganske kort efter Rigsrettens Formalitetskendelseaf 27. Nov. 1855, hvorved Retten imod samtlige HøjesteretsassessorersStemmer forkastede de af Forsvaret nedlagte Afvisningspaastande, og var utvivlsomt fremkaldt ved denne. For selve den videre Behandling af Rigsretssagen var Loven af 1856 vel uden Interesse, da Rigsretsdomme ifølge L. 3. Marts 1852 § 82 altid skulde forsynes med Præmisser, men »Fædrelandet« havde i Anledning af Kendelsen beskyldt Højesteretsassessorerne for at have voteret imod Lovens klare Bud og udtrykt Mistillid til Højesterets Afgørelse af politiske Retssager og havde i Forbindelsehermed krævet Gennemførelse af en Reform som


text:
den, der nu blev til Virkelighed.
 Foruden at Angrebene saaledes foranledigede, at en forældet og for Højesterets Anseelse i Længden skadelig Ordning blev fjernet, gav de tillige Stødet til, at Regeringen paa en Maade, der er uden Sidestykke i de danske Domstoles Historie, afskedigede Rettens Justitiarius og fire andre af dens Dommere1, der havde naaet den Alder, hvor Afskedigelse ifølge Grundloven kunde finde Sted. Man søgte vel at undgaa Skinnet af, at det var Dommen, der var Aarsag til Afskedigelserne, ved ikke udelukkende at afskedige Dommere, der havde haft Sæde i Rigsretten (dette var kun Tilfældet med tre af de afskedigede og bl. a. ikke med Justitiarius Lowzow), og begrundede Afskedigelserne med de paagældendes Alder og Svagelighed. Dette var dog klart nok ikke den virkelige Grund, da de afskedigede Dommere bortset fra en enkelt slet ikke var særlig gamle (fra 65—68 Aar) og et Par, der var ældre, deriblandt en, der var 80 Aar, blev siddende, men Grunden var Ønsket om at forny Dommerpersonalet med Mænd, der var i bedre Overensstemmelse med den politiske Retning, som nu havde sejret. Særlig skyldtes Afskedigelsen af Justitiarius, at man ønskede Embedet som saadan besat med den indflydelsesrige Jurist og Politiker J. E. Larsen.
 Hvad der virker mest forstemmende ved en Betragtning af
 Pressens Holdning i denne Sag, er den Omstændighed, at den
 nærmest fortav, at det kun var Frifindelsen af tre af Ministrene,
 1 Det beror formentligt paa en Fejltagelse, naar Forf. paa et andet Sted i Bogen (S. 64) nævner, at fem Dommere foruden Justitiarius blev fjernede fra deres Embeder.
 som skyldtes Højesteretsassessorernes Stemmer alene, eller i hvert Fald kun berørte dette Forhold paa en saa übestemt Maade, at det senere helt kunde gaa i Glemme. Det Punkt, hvor Kritikken af Rigsretsdommen maaske med størst Rimelighed kunde sætte ind — og dette fremdroges ogsaa stærkt under Angrebene — var, at Dommen ikke havde paalagt Hansen, Bille og Sponneck Sagsomkostninger,thi dette, der efter den nugældende Ret vilde være en Selvfølge, naar Dommen iøvrigt lød paa Frifindelse, var det ikke efter den Ret, der gjaldt i 1856; Sagsomkostninger blev nemlig dengang i Reglen paalagt Sigtede, selv om han frifandtes, naar hans Forhold havde nærmet sig saaledes til det lovliges Grænser, at der havde været Grund til at faa dets Lovlighed undersøgt og paakendt, og Rigsretslovens § 79 havde med Hensyntil Sagsomkostninger henvist til Lovenes almindelige Regler.
 I »Under Provisorierne« (S. 180—212) behandler Forf. en anden Periode af Højesterets Historie, hvor Retten ogsaa blev draget ind i den politiske Strid, idet den maatte træffe Afgørelse i en Række Sager angaaende Lovovertrædelser, som havde denne Strid til Baggrund. I de fleste af disse Sager drejede det sig om Anvendelse af Aim. borgerlig Straffelov, saaledes i den bekendte Holstebrosag, hvor Christen Berg var en af de tiltalte, i de saakaldteRiffelsager og i forskellige Majestætsfornærmelses- og Injuriesager,men i en vis Gruppe af Sager beroede Afgørelsen paa det provisoriske Straffelovstillæg af 2. Nov. 1885 og her, men ogsaa kun her, blev der for Højesteret Tale om at tage Stilling


text:
til nogle af de saa stærkt omstridte forfatningsretlige Spørgsmaal, som vedrørteRegeringens Brug af den foreløbige Lovgivningsmagt. Det var dog kun ved en enkelt Lejlighed, nemlig under den Sag, som afgjordes ved Højesteretsdom af 15. Okt. 1886, at der fandt en omfattende selvstændig Votering Sted om Gyldigheden af Loven af 1885. De senere Sager, under hvilke der var Spørgsmaal om Anvendelse af Loven, angik alle Handlinger begaaede indenfor det Tidsrum, hvor dens Gyldighed maatte betragtes som fastslaaetved den første Dom, og de fleste Højesteretsassessorer betragtedederfor denne Dom som en principiel Afgørelse, der maatte lægges til Grund ved Paadømmelsen af de følgende Sager. De Spørgsmaal, som forelaa under alle Sagerne var dels, om en foreløbigLov, som var forelagt et af Rigsdagens Ting ved privat Initiativ, kunde forkastes af Tinget med samme Virkning, som om den var forelagt af Regeringen, dels om en foreløbig Lov kunde overleve den første Rigsdagssamling, naar den ikke i Løbet af denne blev vedtaget, men dog heller ikke forkastet. Højesteret besvarede det første Spørgsmaal benægtende, det andet bekræftende,i
 tende,ibegge Tilfælde mod en Minoritet paa fem Assessorer, men Forf. gør opmærksom paa, at Spørgsmaalene ved den nævnte Lejlighed maatte afgøres alene under Hensyn til, hvad der var passeret med Loven i den korte Rigsdagssamling 1885—86, og at man, da Dommen afsagdes, endnu ikke med Sikkerhed kunde paastaa, at det var Regeringens Hensigt i Forstaaelse med Landstingetsystematisk at unddrage Folketinget Adgang til at tage Stilling til de foreløbige Love. Man kan derfor efter hans Mening ikke uden videre gaa ud fra, at det Standpunkt, som Højesteret indtog ved Dommen af 1886, vilde være blevet fastholdt, hvis Spørgsmaalet paany var blevet rejst, efter at det havde vist sig, at Loven ogsaa i de følgende Rigsdagssamlinger stadig behandledespaa samme Maade. Dette skete imidlertid ikke, fordi den stærke Bevægelse, som havde foranlediget Loven og fremkaldt en Række Overtrædelser af den, forholdsvis hurtigt døde hen.
 I de ovenfor omtalte Straffesager saa Højesteret aldrig strengere, men meget ofte mildere paa de paatalte Forhold end de underordnede Instanser, idet de af disse idømte Straffe nedsattes, og der i enkelte Tilfælde, saaledes i fem af de ni Majestætsfornærmelsessager, som forelagdes Højesteret, indtraadte Frifindelse. Stærkest Kritik vakte Dommen i Holstebrosagen, hvor der ogsaa for den ene af de tre Tiltalte (Christen Berg) af subjektive Grunde kunde være megen Tvivl om, hvorvidt der forelaa tilstrækkeligt Grundlag for en Domfældelse.
 Af Interesse er de Oplysninger, Forf. ved flere af de omtalte Domme meddeler om Stemmeafgivningen i Højesteret. Det viser sig, at der indenfor Højesteret var en Minoritet paa fem Dommere (Klein, Lund, Lillienskjold, With og Nyholm), der i de politiske Sager oftere skilte sig ud fra Flertallet, idet de holdt paa de mildere Alternativer eller, som i Sagen om Straffelovsprovisoriet, paa, at dette var ugyldigt. I sidstnævnte Sag og i Holstebrosagen, forsaavidt Bergs Strafskyld angaar, stod de alle sammen (ogsaa Rimestad stemte iøvrigt for Frifindelse af Berg), i andre Sager var det kun nogle af dem, som udgjorde Mindretallet, og her kunde ogsaa andre Dommere være med, som ellers i


text:
Reglen tilhørte Flertallet.
 Endnu skal lige nævnes en lille Afhandling »Fejøsagen« (S. 213 —224) om den bekendte Retssag fra Firserne i forrige Aarhundrede, hvorunder to Kvinder, Moder og Datter, først i alle tre Instanser blev idømt Livsstraf for Mord og Barnemord, men senere, efter at der var rejst Tvivl om Dommens Rigtighed, frifandtes ved en ny Dom af Højesteret, der ved kongelig Bevilling var blevet bemyndiget til at genoptage Sagen.
 Gennem mange af Bogens Afhandlinger gaar et tydeligt Ønske hos Forf. om at forklare og begrunde og derigennem ogsaa at forsvare den Stilling, Højesteret har taget til de forskellige i Bogen omtalte Spørgsmaal, som Retten er kommet i Berøring med. Dette Forsvar er ført saa grundigt, forsigtigt og klogt, at man næsten altid maa give Forf. Ret, og Bogen, der ligesom Forf.s tidligere Arbejder udmærker sig ved en meget klar Fremstilling og altid er interessant at læse, efterlader i det hele et stærkt Indtryk af Forf.s omhyggeligt prøvende og objektivt dømmende Aand. Poul Johs. Jørgensen.


text:
Ny højesteretsdom om arbejdsgiveres ret til modregning i løn - DreistStorgaard
 Ny højesteretsdom om arbejdsgiveres ret til modregning i løn
 15-11-2019 Højesteret har netop taget stilling til spørgsmålet om, hvorvidt en kommunal arbejdsgiver var berettiget til at modregne tabt sygedagpengerefusion i en medarbejders løn. Dette kunne arbejdsgiver ikke i den konkrete sag.
 Sagen drejede sig om en arbejdsgiver, der i forbindelse med betaling af fuld løn under sygdom til en medarbejder havde tabt sygedagpengerefusion, fordi medarbejderen havde undladt at indsende sygdomsoplysninger til kommunen rettidigt.
 By-og Landsretten havde afvist arbejdsgiverens krav. Afvisningen var begrundet i udgangspunktet i funktionærloven, hvorefter en medarbejder har ret til fuld løn under sygdom. Uden udtrykkelig hjemmel i lov eller aftale- og overenskomstgrundlag var arbejdsgiveren derfor ikke berettiget til at søge refusionskravet dækket ved modregning i medarbejderens løn.
 Højesteret stadfæstede Landsrettens afgørelse men begrundede deres resultat med en væsentlig anden argumentation.
 Højesteret fastslog, at hverken funktionær- eller sygedagpengeloven regulerede spørgsmålet om arbejdsgiverens erstatningskrav ved bortfald af refusionsretten. Spørgsmålet skulle derfor afgøres efter almindelige erstatnings- og obligationsretlige regler.
 Herefter konstaterede Højesteret, at medarbejderen i kraft af ansættelsesforholdet havde en loyalitetspligt. Dette indebar, at medarbejderen – som udgangspunkt – var forpligtet til at opfylde de krav, som kommunen stillede.
 Højesteret kom dernæst frem til, at hvis medarbejderen skulle erstatte tabet af sygedagpengerefusion, skulle det være rimeligt. I den rimelighedsvurdering lagde Højesteret vægt på følgende:
 Om medarbejderen havde handlet forsætligt eller groft uagtsomt
 Arbejdsgiverens og medarbejderens evne til at bære tabet
 Omfanget af den vejledning og hjælp, som arbejdsgiveren havde givet medarbejderen i relation til opfyldelsen af Ydelseskontorets krav
 I den konkrete sag fandt Højesteret ikke, at medarbejderen ved sin manglende medvirken forsætligt havde tilsidesat sine forpligtelser.
 Medarbejderen burde have været opmærksom på kommunens henvendelser og opfølgning. Den udviste forsømmelse var dog – efter Højesterets bedømmelse – ikke groft uagtsom, idet medarbejderen havde udvist forsøg på at efterkomme sine oplysningsforpligtelser over for kommunen.
 Højesteret lagde også vægt på, at arbejdsgiver ikke havde vejledt eller tilbudt hjælp til medarbejderen, så medarbejderen kunne imødekomme kommunens krav.
 Resultatet i den konkrete sag blev, at arbejdsgiveren ikke var berettiget til at modregne i medarbejderens løn.
 Hvilken betydning har dommen?
 Dommen fastslår, at en medarbejder efter en konkret rimelighedsvurdering kan blive ansvarlig for arbejdsgivers tab af refusion af sygedagpenge, og at arbejdsgiver kan modregne i medarbejderens løn.
 Vores anbefaling er, at virksomheder skal angive vilkår om modregning i medarbejderes ansættelsesaftaler. Herudover bør virksomhedens retningslinjer vedrørende sygdom og opfølgning i den forbindelse fremgå af virksomhedens personalehåndbog, foruden at virksomheden skal tilbyde hjælp/vejledning til medarbejderen undervejs i et sygdomsforløb.
 Kontakt advokat Lisa Webster på mail liwe@dreiststorgaard.dk eller på telefon 56 64 08 83 for at høre nærmere om dommens betydning for din virksomhed eller for rådgivning om indarbejdelse af relevante bestemmelser i ansættelsesaftaler og personalehåndbog.


text:
Et par sko til fem outfits · Beauty By Silke
 Jubiii, i dag har jeg en helt særlig konkurrence med skomærker Roccamore. Du kan nemlig vinde et par helt efter eget valg. 🙂 Jeg har tidligere skrevet om et håndsyede par sko fra Roccamore, som jeg var ret begejstret for. Roccamore er et mærke, som har valgt at fokusere på en god pasform og støtte til foden med en speciel sål. Den gør, at man rent faktisk kan holde ud at have høje sko på en hel dag.
 Det første par sko jeg skrev om var den smukke grønne Charlie, som har en hælehøjde på 6,5 cm. Jeg kunne fra dag 1 holde ud at have dem på en hel dag, det er bestemt ikke hverdagskost for mig, men det fungerer vitterligt med disse sko. Hvis du har lyst, kan du læse indlægget og se skoene så klik her. Men nu til en ny model, jeg har testet, nemlig Karen.
 Karen fra Roccamore var kærlighed ved første blik hos mig.
 For et par måneder siden fik jeg et par sko mere til test, nemlig den elegante, rosa Karen. Det er den højeste skomodel, som findes hos Roccamore, så jeg var lidt spændt på om jeg også kunne holde dem ud en hel dag. 🙂 Hælen er 8,5 cm, så der begynder jeg virkelig at komme op i de højere luftlag. 😀 De koster 2.700 kr.
 Men igen, så gør sålen en kæmpe forskel, så foden bliver støttet godt og skoen er mega behagelig trods højden. Normalt har jeg altid skiftesko med i en taske eller liggende i bilen, for jeg er typen der hurtigt får ondt i fødderne og bliver træt i ryggen. Og ja, jeg kan godt mærke, at skoen er lidt højere, men fordi hælen er lidt tykkere giver det mere stabilitet end den tynde hæl. Så skiftesko er ikke nødvendige her, selvom ryggen er træt sidst på dagen.
 Fem outfits til et par sko
 Jeg synes, at denne lækre støvlette passer til alt fra det almindelige hverdagsoutfit til noget mere stilet og pænt. Jeg har prøvet nogle forskellige outfits til skoene for at vise, at den virkelig fungerer til alt. Her i et almindeligt denim-outfit, som jeg bruger en del til hverdag.
 Denimskjorten er fra Vila, jeans fra Diesel.
 Men Karen passer også rigtig godt til en kjole, som jeg har på her på næste billede.
 Nu mangler vi bare, at benene bliver lidt brunere. 😀 Kjolen er i øvrigt fra mærket Maem og bæltet fra Cocouture. (Jeg ved jo, at I vil spørge). 😉
 Der er ikke noget bedre end at eje et par sko, som passer til mange forskellige outfits. Mit næste outfit er mere elegant end jeg nok er til daglig, men flot hvis man skal noget mere festligt som en konfirmation, dåb eller lignende. 🙂
 Det hvide suit er fra Zara, men ikke fra i år. Blusen med glimmer er fra St.Tropez.
 Hvis du er mere til sort og det lidt mere rå,


text:
kan skoene sagtens bruges sådan her, som jeg har gjort på næste billede.
 Kortærmet strik og læderbukser med nitter er fra Finecph, den sorte blondebluse med glimmer er fra St.Tropez.
 Sidste outfit er nok lidt mit yndlingsoutfit og nok sådan, jeg ser mig selv mest nu her til forår. 🙂
 Strikken er fra Stella Nova, bukserne er fra Zara og de fine, rosa glimmersokker fra Funflamingostudio.
 Vind dine egne Roccamore sko
 Det var lidt inspiration a la Silke til hvordan du kan lave fem forskellige looks med kun ét par sko. 🙂 Men nu er det faktisk din tur, for du kan vinde et par af de smukke Roccamore sko helt efter eget valg. For at deltage i konkurrencen, skal du gå ind på Roccomore.com og finde det par sko du ønsker dig. Du skal linke til skoene, skrive størrelse og hvordan du ville style skoene. Det er vigtigt, at du linker til skoene og ikke bare skriver navnet. 🙂 Skoene er i øvrigt almindelige i størreslen, men hvis der er særlige spørgsmål angående skoene, så skrive til Rocamore. 😉 Vinderen bliver trukket d.1.maj og får direkte besked.
 Stort tillykke til Nina Andersen Rosenmejer, som også er blevet kontaktet via mail. 🙂
 TAGS:5 outfits | Karen | konkurrence | Roccamore | sko
 Jeg ville style disse:
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/miss-turner
 Mine drømme støvletter, Miss Turner, med en skøn sommerlig, hvid kjole med flæser, en lækker læderjakke, et par fine strømper fra Flamingo Ladies, sammen med nogle fine smykker. Feminin rock chic 😉
 Til efteråret vil jeg style dem med sorte, skinny jeans, en hvid t-shirt, en knælang uldfrakke i bordeaux og en matchende sort taske i skind 😃 Jeg krydser mine 🤞🏽
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady
 Jeg ville elske at vinde et par foxy lady i str. 38.
 Jeg ville style dem med min fine blondekjole til den næste fest, en lædernederdel og en strik til efteråret eller en t shirt og Jeans her i foråret😊
 Disse her må MEGET gerne bo hjemme på min sko hylde 🥰
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/lulu-leo
 De kan bruges til ALT, men de ville være perfekte til mine fede jeans, mine sorte bukser eller ultra fine til min frække sorte kjole.
 Str 37 vil passe mine fødder perfekt 🥰
 Selvom alderen siger plus 40, må skoene stadigvæk godt være lidt kække 😜
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/milena Str 40
 Uh de går med ALT – stramme jeans eller fin kjole😍 krydser så meget fingre
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/viktoria?variant=8422790430756
 Ønsker mig dem i str. 41
 Jeg vil stile dem med enten mine grønne COMFY COPENHAGEN pants og dertil hørene bluse eller med mine skind leggings med en let tunikaen over
 https://www.roccamore.com/products/karen i str 39.
 De er da mega fede og lige min farve. Og en ok hæl at gå med, når man ikke til hverdag kan rende/køre med hæle ❤❤
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/lovely-lili
 Disse smukke sko skal jeg bruge på arbejde med jeans og en pæn bluse eller med et suit og en t-shirt
 Og det skal da være i str. 40 🙂
 Vil style dem med et par sorte used black farvede


text:
jeans og en nuede silkeskjorte med to enkle halskæder i guld og små rå guldøreringe med perler
 Jeg er helt tosset med Lovely Lily i str. 40🥰https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/lovely-lili.
 Jeg vil bruge dem til alt, men især på arbejde, hvor jeg syntes denne hæl vil gøre det godt for mig 😊 Hvis jeg skal nævne et outfit hvor de ville passe perfekt – så er det til min nye grønne MB kjole som jeg skal have på til min venindes 40 års fødselsdag 🥳
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady?variant=7189924806692
 Det skulle være de her helt klassiske – for der knald på stort set alt andet i min garderobe – jeg ejer alt med prikker, striber, blomster og etniske prints. Jeg vil bruge dem både til jeans, med kjoler id over... især ellies and ivys print, vil gå godt dertil, tror jeg.
 Jeg kunne virkelig godt bruge et par basis, lækre sko i et fantastisk kvalitet... så jeg krydser fingre!
 Jeg drømmer om ca alle Roccamores sko, men må erkende at jeg er ret klassisk i udtrykket og derfor nok må begynde med Miss Presley https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/miss-presley i str.41
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/miss-presley i str 40 jeg ville style dem med skinny jeans og en farverig skjorte 😍
 Jeg ønsker mig brændende disse her :
 https://www.roccamore.com/products/miss-turner
 Jeg vil style dem til mine læderleggings og mine feminine sommerkjoler til at bryde stilen og tilføje rockchic til det feminine.
 De her::
 https://www.roccamore.com/products/alexa
 I en str 40 vil de være perfekte både til kjoler, men især til kommende konfier med mine brede, sandfarvede busker med vidde i benene og en slids op, så man kan se den flotte støvle🤸🏼♂ Glimmer-top er en selvfølge😉
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/rosie
 Denne smukke rosie er da SÅ perfekte nu til foråret. Den er jo også smuk både til feminine kjoler og rå jeans👗👡👖👠
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/ninna?variant=10661290049572
 De smukke Ninna vil jeg hoppe i til min datters konfirmation, hvor jeg betonhal fundet den fineste kjole fra andotherstories ❣
 Jeg er vild med de smukke støvler, da jeg kan bruge dem til ALT fra jeans, sorte buks til kjoler.....
 Jeg styler ofte mine jeans eller læderbuks med forskellige blazere, en hvid bluse under og SÅ kunne de støvler her lige sætte det smukke punktum.😍❤🤞🍀🙏
 Du ser godt ud Silke, flotte styles.....😍
 https://www.roccamore.com/products/lulu-leo
 Fantastisk smuk støvle som jeg vil style sammen jeans , denim skørte og fine t -Shirts’s her i foråret /sommeren og til vinter med sorte bukser og kjoler da støvlen er flot i sig selv er den så fin til enkelt tøj
 Woooow jeg vil ELSKE at vinde disse fantastisk smukke sko i str. 36, som jeg vil nyde at have på til et skønt bryllup d. 1. Juni 💖💖 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/rosie
 Krydser alt hvad der kan krydses☘☘
 Klassisk Roccamore når det er bedst må være https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/electric-ann
 Sådan et par strålende blå skønheder i str 38 ville fuldende min støvle samling, og kunne pifte alt op lige fra den lille sorte til de slidte jeans. Første gang jeg skulle iføre mine fødder disse lækkerheder, så ville jeg style dem sammen med min bodycon kjole


text:
i sæsonens must-have snakeprint i grønne, gule og naturligvis Electric Blue nuancer😍😍
 Jeg ønsker mig disse i str. 40:
 Jeg vil have dem på med blå jeans, en sort top med V-udskæring masser af halskæder og et stort smil, hvis jeg er så heldig, at vinde skoene 🙏🏻
 Jeg drømmer om disse fine leopardstøvler, som ville give lidt spunk til mit fine sorte jakkesæt eller til mine skinny jeans og en knitrende hvid skjorte.
 De er så flotte deres sko. Jeg må altså prøve lykken. Det er sindsygt svært at vælge men mon ikke disse i sort og str 39 kunne være flotte til et par læderleggings og en kort slå-om kjole med flæse. Tilpas råt og feminint til mig. https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady
 Drømme skoen.
 Min datter er den første af mine 5 børn, der skal konfirmeres her til maj. Vil ønsker at tage et par
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/lulu-leo på i str. 40 til den pink kjole jeg har fundet.
 I str. 40, til et par lækre sorte nålestribede bukser og en fin overdel 😍🤞🏼
 Ville være fantastisk at vinde https://www.roccamore.com/products/karen i str 40. Ville style dem med et sort suit og glæde mig over at kunne have dem på til messe en hel dag uden ømme fødder🤗🌸
 Jeg ville gerne spadsere afsted med disse på fødderne: https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady i str. 41
 De er så fine, at de kan gå til alt, men DR ville nok komme i selskab, med en glimmerstrømpe, mine sorte jeans og en chunky sweater 🙏🏻
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/midnight-daisy?variant=7189900427300
 Str 38. Nøøøj de er flotte. På job når mandag er uoverskuelig. Til konfirmation ved gode venner til maj og bare fordi😄🤞
 Hvis jeg er den heldige vinder, ønsker jeg mig: Mystery Black i str 38
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/mistery-black
 De er både mega smukke og lidt rå, så vil style dem med mine nye off-white tylnederdel, top og sort skindjakke 😍🤞🏼
 Uhhh, det er næsten umuligt at vælge en favorit, når man har så mange💛🧡💚❤💙👠. Men hvis jeg skal
 vælge, vil jeg ønske mig den smukke forårsgrønne Charlie https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/charlie?variant=7189911142436. 🌱🌱🌱Og så ville jeg style dem med min sorte midi silkenederdel fra kokoon og en lækker sort silketop med tynde stropper. Og som prikket over i’et et, par øreringe fra i guld og med grønne smaragder💚💚😍.
 Og så er jeg ellers klar til de mange 40-års fødselsdage, som foråret og sommeren byder på🤩💚👠💃🕺.
 Str. 39😁🙏
 De her str 39 😍https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady
 Og det passer jo bare til alt.. Nederdele, kjoler, jeans, så ville bruge dem både til arbejde og fest!
 Det er svært at vælge, men endte med disse labre Lulu-Leo i str 39:
 De kan styles på mange måder, men det bliver nok med et par stramme cowboy bukser i 3/4 længde en lækker T-shirt og en sort habitjakke.
 De støvler kan dresse ethvert sæt op og vil også være sindsyg flotte til min flaskegrønne kjole til forårets fester🍀🤩💚
 Er vild med https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/lovely-lili Str. 39 ❤ Jeg vil style dem med min lækre sorte buksedragt og masser af smykker 🤞🤞
 Silke... er det her en aprilsnar??
 Simpelthen


text:
en giveaway, der er FOR god til at være sand😍😍
 Jeg ville ønske mig https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/miss-turner den smukke miss Turner, hvis jeg var den (ufatteligt) heldige😍🍀 jeg har sparet op, og købte Electric Ann for godt 8 måneder siden – et køb jeg IKKE kommer til at fortryde❤
 Jeg ville style Miss Turner med alle former for outfits og til alle events OG job – jeans, T-shirt og læderjakke, fin kjole, nederdel og sweater – selv til den færøske nationaldragt ville Miss Turner være et oplagt valg😍😍🍀❤❤
 Håber så inderligt på mit held🤞🏾🤞🏾❤🍀🍀
 Og i str. 41 – blev så begejstret, at jeg glemte det helt🥰😍
 Vanvittig konkurrence altså 😍🙌🏼
 Jeg har ønsket mig et par Roccamore sko siden jeg første gang hørte om dem, og vandt jeg her hos dig, ville jeg vælge disse smukke støvler –
 https://www.roccamore.com/products/miss-presley 💕
 Jeg er vild med dem alle, især modellen Karen, men jeg ville nu vælge støvlerne i sort, så jeg kunne bruge dem til al mit tøj, deriblandt jeans, farvede kjoler og jakkesæt ❤
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/charlie
 Vil SÅ gerne eje disse par, elsker grøn 🙂
 https://www.roccamore.com/products/foxy-lady I str 39 hvis jeg skulle blive den heldige vinder 👌🏻
 Ville vælge denne smukke klassiker i str. 37 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady?variant=7189924904996
 De er så smukke altså og helt perfekte til en som mig der har så svært ved at gå i stilletter ❤
 Vil style dem en boilersuit for et cool og rå hversdagslook og med et par læder leggings og en fin silkeskjorte for et mere stilet aftenlook 🙌🏻😱
 “Glimmer -Alexa” 💃🏻🕺🏻https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/alexa
 Vil være så flot med jeans, en enkel hvid silkeskjorte og afslutte looket med sort biker-skindjakke
 Jeg krydser 🍀
 Nicoline Yde
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/audrey Ville elske at vinde disse labre larver i en størrelse 39! Ville style dem med at par rå jeans og en fin skjorte med en lækker forårsjakke udover, og så selvfølgelig nogle shades i det her skønne vejr! <3
 Ahmen, jeg er nødt til at eje disse https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady?variant=7189924839460
 I en str 39. Jeg vil kunne style dem med ALT, men selvom jeg drømmer om at være en kjolepige, så er jeg nok mest til sorte jeans og en simpel t-shirt. Og der vil disse være helt perfekte til at give looket lidt elegance❤
 Men altså....kunne jeg finde modet til de lidt højere hæle, så er der ingen tvivl:
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/karen ❤❤❤❤
 Charlie i str 40 vil pifte min ellers sorte skosamling op😍. Jeans/nederdel og en skjorte.
 “Glimmer -Alexa” 💃🏻🕺🏻Str 40
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/alexa
 Har længe fulgt Roccamore på sidelinjen og ville elske et par sorte Foxy Lady i str. 40, som skal passe til hele min garderobe, til hverdag og fest! Jeg vil især style skoene med kjoler og nederdele, da jeg synes denne model er super flot, når man viser ben!
 Jeg ville vælge de samme sko som dig i str 40 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/karen
 Ville style dem med rå læderjakke og skindleggings. Eller en sød blomstret sommerkjole eller hvid broderi kjole til sommer. Skoene passer til det hele!!
 Disse skønheder i str 40 har stået øverst


text:
på min ønskeseddel længe 💙
 https://www.roccamore.com/products/electric-ann
 Jeg ville style dem med stamme jeans og en cool t-shirt til hverdag, og med en lækker kjole og flotte strømpebukser i weekenden 👖👕👗👢 😍
 Jeg er vild med Miss Presley https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/miss-presley 😍
 Den kan styles på så mange fede måder; med et par klassiske sorte bukser og skjorte eller mit p.t. favorit-outfit: den lille sorte hverdagskjole med en skøn lille let sølv-polka prikket jakke udover og et par mønstrede strømpebukser.
 Det kunne være så fantastisk ikke at få ondt i forfod og knæ sidst på dagen 😬
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/viktoria?variant=8422790266916 i størrelse 36 (er mest vild med blue velvet men den er udsolgt i str. 36)
 De lækre sko kræver jo ingen bestemt styling. De kan bruges til det meste. Men jeg vil helt sikkert bruge dem sammen med mine ruskindsbukser, min grønne habit, min mørke cowboynederdel eller bare et par hverdagsjeans og en cardigan.
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/electric-ann str 41
 Dem her har jeg drømt om i årevis!! De ville kunne gøre hele min sorte garderobe så super fin!
 Særligt ser jeg dem med mine læderbukser, en skjorte og blazer!
 Men sørme også til mine kjoler! 🙏💕
 Jeg har drømt om støvler fra roccamore siden dit indlæg for en hel del måneder siden efterhånden. Foxy lady ville være en seriøs opgradering i min skohylde og jeg ville style dem med hvad som helst bare for at få lov at gå i dem 😉 men med et par jeans og en top eller skjorte her i foråret tænker jeg at jeg ville være godt kørende. Så jeg krydser alle mine fingre for, at de bliver mine i str. 37. https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady
 Jeg er helt igennem så vild med model Karen https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/karen. Og i str 36. Jeg vil bruge dem til alt men lige nu nok med min nye blå rå nederdel og rosa silkebluse og så vil jeg bruge mine nye rosa farvede smykker fra Birgitte Bonnerup. Sikke en drøm😍
 Jeg er helt vild med Charlie-modellen (str 40) https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/charlie
 Og jeg ville bruge dem med jeans eller tynde strømper og en sort kjole. Farven er SÅ fed, og hælhøjden ser HELT perfekt ud, både til job og fest 👍🏼
 Dem gad jeg godt vinde🙏🙏:
 https://www.roccamore.com/products/karen
 https://www.roccamore.com/products/viktoria
 Str 38 😍
 Mai O. Petersen
 Uij! DET ville være vildt at eje sådan et par. Jeg kalder dem forfatterstilletter, fordi Maren Uthaug bruger dem, men nu må jeg revurdere mit kælenavn til dem! Silkestiletter lyder også dejligt! Nå, men JEG ville elske (i en str. 38): https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/dusty <3 Jeg synes også, Charlie er ret fantastiske, men jeg tror, Dusty ville klæde mig bedst. Jeg ville bære dem med stramme jeans og en nice oversize tee – malede læber og kæmpestore briller <3
 Jeg er smask forelsket i de her😍 Ønsker mig dem i Str. 36
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/miss-turner?variant=8423012859940
 Så sker det igen 😉 Mine store plader 42 føler sig igen diskrimineret. Hvorfor laver de fleste sko firmaer KUN sko til og med 41. I 2019 er der altså frygtelig mange med str. 42. Er


text:
træt af det, men det skal ikke ødelægge denne flotte konkurrence, og skoene er vildt flotte. En skam jeg så også har højden imod mig (1,83). Det er ikke sjovt at være mig. Held og lykke til de mindre fødder 😉
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/milena?variant=10227294535716
 Passer så fint til både kjole, nederdel, stramme bukser og business look 😍
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/charlie?variant=7189911076900
 Denne støvlet er så smuk og farven passer til alt. Så man kan style den med kjole, et lækkert jakkesæt eller et par jeans. Ja tak 🙏🏽🥰
 Har drømt om Roccamore længe 😍
 Jeg vil vælge de her, Daisy i str 39 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/midnight-daisy
 De vil passe til næsten alle mine yndlingsoutfits, både slidte lyse jeans med skjorte og de knælange kjoler, som skabet er fyldt af. Vil så gerne lidt oftere skifte de comfy sneaks ud med elegante hæle 🤞🏻😍
 https://www.roccamore.com/products/karen Str 39 🎀 De er så fine 😍 Jeg ville have et par jeans på og en rosa silketop til.
 Gisp! Lækre sko og støvler.... Jeg får SÅ ondt i mine fødder af almindelig sko og støvler med hæl, så jeg går sjældent i hæle. Men det gør altså noget ved et outfit, så jeg krydser alt, hvad krydses kan, for jeg ville elske at prøve et par Roccamore.
 Jeg ville bruge disse skønne støvletter til en lang nederdel og en tynd mohairstrik.... de ville også være skønne til et par læderleggins og en denimskjorte.... eller en denimkjole.
 Håber jeg bliver den svineheldige😄
 Iøvrigt så er den model Silke har stylet så smukt også virkelig fin, elsker den farve.
 Charlotte Skive
 Jeg vil bruge den til stort set alle mine outfits. Feks: løse og stramme Jeans med hvid skjorte med store pufærmer. Jeans med T shirts og habit jakke. Sorte selskabs bukser, glimmer top. Hvidt jakkesæt og sort blonde undertop. Åh jeg ville blive så glad og anbefale dem alle steder 🙂
 Jeg har ønsket mig disse siden første fang jeg så dem!! Jeg vil style dem til foråret med en blå vid nederdel til skinnebenet, en hvid krispy skjorte❤Str 38👌🙏
 Det vil simpelthen være en GAVE at få lov til at prøve disse fine støvletter og måske ikke have ondt i trædepuderne allerede, jeg cykler af sted til fest! Vil især bruge dem med sorte strømpebukser og nederdel eller sorte bukser..
 Ønsker str 38:-)
 De smukke Foxy Lady ❤ er lige mig: https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady
 Jeg vil style dem til hverdag med lækre sorte rå jeans og en cashmere strik – til fest bliver sat sammen med en lækker sort stilketop og creme tylnederdel 🤩
 Og det skal være str 38:-)
 Jeg har længe været vild med ‘Electric Ann’ https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/electric-ann og præcis som du viser her, synes jeg de kan gå til nærmest alt – læderbukser og en band tee, jeans og en strik, eller én af mine mange kjoler. Farven er så fed og ville peppe det grå og sorte op, eller være en fed kontrast til en mønstret eller farverig kjole 🙌🏻🤞🏻
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/miss-presley
 Miss Presley i sort, str 38!
 Forårsoutfit hertil ville


text:
være en ankellang sort plisseret nederdel og en farvestrålende top til.
 Okay, så første havde jeg set mig lun på Lulu-Leo fordi jeg elsker leoprint og hælen ikke er nær så høj, men så så jeg lige dig, stylet super lækkert på forskellig vis og det gjorde at jeg faldt for https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/karen i str 41. OMG de er præcis så hverdags elegante som jeg kunne ønske mig, men aldrig har kastet mig ud i pga 3 discisprolabser, MEN nu skal elegancen vinde og jeg ser mig selv svæve rundt i smukke Karen til en smuk silke buksedragt, til bredbenede og højtaljede silketynde sølvbukser, til en elegant grøn hellang kjole eller til et af mine arbejdssæt, når jeg skal på farten og lave arbejde. Kan slet ikke forstå at jeg kan leve uden Karen.
 Jeg husker som barn at være begejstret for kombinationen af lyserød og sort. Og jeg er stadig vild med det, så jeg ville uden tvivl hoppe i de sorte jeans og en sort eller lyserød t-shirt, hvis jeg er så heldig at vinde Karen i str.38 https://www.roccamore.com/products/karen
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/mistery-black Jeg vil bruge dem til at dresse bukser op, så det hele bliver lidt mere festlig – med sådan nogle fine strømper, der giver det hele lidt ekstra. Str. 39.
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/mary-knight
 I str. 38 🙌🙌
 Min første tanke er at style dem med mine sorte skindbukser. Og så kan de jo stort set bruges til resten af min garderobe også ✨ Genialt ✨Nu vil jeg vente i spænding... 😊
 UPS, glemte: skal være str. 38
 Til et par flotte bukser , T-shirts også har jeg en kort jakke i samme farve
 Ville bruge de fine sko til et Hvidt jakkesæt eller fin sommerkjole
 Jeg vil style disse super smarte sko til et par jeans og en t-shirt, da skoene i sig selv er pynten😊 str 37
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/mistery-glitter
 https://cdn.shopify.com/s/files/1/0003/5428/7652/products/milena-black-leather-boot-roccamore-2_400x.jpg?v=1550585211 Str. 40 vil jeg gerne vinde.
 Den fedeste konkurrence!
 Jeg har luret på disse lækre leo støvler i lidt tid. Og jeg vil bruge dem både til jeans, tee og læderjakke og til bare ben og slåomkjoler. Elsker mine klassiske sorte i samme pasform og hælhøjde. Men de rosa som du har på er også super lækre og vil være så smukke til solkyssede sommerben ❤. Jeg bruger str 36.
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/electric-ann?variant=7189930213412
 Jeg er syg efter Electric Ann. De skal styles med stramme sorte jeans eller pencil skirt🤩
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/karen – har været inde og prøve dem med en veninde for 2 uger siden – det var en drøm. Aldrig har jeg haft så skøn en sko på ! Og jeg elsker høje hæle. Jeg står alene med en konfirmation til maj så jeg ville føle mig så heldig hvis jeg vandt. Jeg vil tage et par sorte stramme. 3/4 bukser på og en fed silke skjorte ... 🤞
 Jeg har efterhånden hørt adskillige positive ting om dette mærke – allermest om den eftersigende vanvittige komfort ! Jeg er derfor sket ikke i tvivl om, at disse skønheder https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/maya ville gøre mine fødder


text:
særdeles glade ! Ydermere er de simpelthen som ingen anden ‘støvle/stilet’ jeg hidtil har set og jeg synes de skiller sig ud på en meget underspillet og smuk måde. Jeg synes de kan bruges alt efter anledning og fungerer både til kjoler, jeans m.v. Jeg ville især style dem med et par læderjeans og en smuk silketop, enkelt men virkelig fint. Og de skulle såfremt jeg vinder, være en str. 37 🙂
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/viktoria
 Style med mine nye jeans fra Fiveunits
 https://www.roccamore.com/collections/roccamore-boots-1/products/viktoria?variant=8422790332452 – str. 38 Wauwww, sjældent med støvler i så smuk en mørkegrøn farve. Vil style dem med sort satin midinederdel, hvid basic t-shirt og lækker læderjakke. Og så selvfølgelig en masse guldsmykker 🙂
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/viktoria – str 40 styles med en sort nededel og en lækker skindjakke
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/lulu-leo – str 39
 Wow en konkurrence. Disse støvler kan live selv den mest triste dag op. En lækker hvid skjorte og sorte jeans, ellermine nye paperbag buks sammen men en rosemunde langærmet bluse 👌
 Så fantastiske sko/støvle. Jeg ville style dem med min hvide smoking, og enkelte men fine smykker. Men de kan jo gå med alt, og måske især de rå jeans og læderjakke. Så flot en gave 😎🎁
 Jeg ville vælge den klassiske støvle fordi jeg både ville kunne bruge den til hverdag til et par jeans og til en smuk kjole til fest 😍
 Lisbeth. A
 Det var let 👌 for jeg elsker leopard 😍De her smuksakker https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/lulu-leo
 Lulu-leo i str 37
 Det har længe været et stort ønske men på su er det ikke så nemt at få råd til dem så jeg 🤞alt hvad jeg kan 🍀❤
 Jeg MÅ bare prøve at danse og flyve afsted hver dag på job i et par grå Mary Knight 🤗😁😘❤👌 str 36
 https://www.roccamore.com/products/mary-knight
 De her smuuuuukke støvletter i str 39 ville jeg style med enten en pencil skirt eller et par ripped jeans alt efter anledning. Begge dele med en silketop. De er så smukke!
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/charlie?variant=7189911142436
 Str. 40,
 Til sommerkjoler med skinny jeans under 🙏🏻🔆
 Christina Arnhild
 Jeg vil elske disse i en str 38, jeg vil style dem med min smukke sorte kjole fra Malene Birger – klassisk og helt perfekt til arbejdet
 Min helt store drøm er et par Roccamore støvler 😍 Denne model og farve er lige mig: https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/karen
 Nu her ville jeg style den med sorte, stumpede, slim jeans, en lækker hjemmestrikket mohairdrøm i samme farve som støvlen og indenunder en langærmet blondebluse, der ses så fint under strikken med 3/4-ærmer.
 Til sommer skulle støvlerne bruges til lækre, lette, bohemede sommerkjoler og brune ben 😍🍀🙏🏼
 Jeg er faldet pladask for de samme som Silke har på https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/karen str. 39
 Jeg vil bl.a. style dem med min sorte plisserede nederdel og lyserøde blomstrede skjorte. Eller min nye blomstrede kjole😍
 Jeg krydser fingre🤞🏼😄
 Jeg ville elske at vinde de skønne rosa støvletter som jeg ville style med en fed kimonokjole som også er lidt rosa over et par rå jeans ❤🙏🥰 https://www.roccamore.com/collections/last-chance-to-buy/products/karen?variant=7189925756964 jeg bruger str. 38 🥰🙏tak
 De


text:
her smukke grønne støvletter vil jeg style med et par stramme lyse skindleggings og en super flot skjorte, jeg har i nøjagtig samme grønne farve🍀💚
 Roccamore står pt øverst på min ønskeseddel – Tanken om at kunne bære en feminin kvalitetssko uden ondt i fødder og ryg... Det er jo fantastisk’
 Jeg ville vælge denne sarte rosa model : https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/rosie med skind og læder i et harmonisk mix. Den vil kunne matche ALLE mine outfits, lige fra en rå læderlegging, til en fin sommerkjole. De er SÅÅÅÅ fine 🌈👠
 “Den lille sorte” er altid vigtigt at have i skabet! Også når det gælder sko...
 Så jeg håber at vinde disse lækre sorte støvletter i str. 38: https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady?variant=7189924872228
 Med dem kan man oppe ens outfit fra alt fra hverdag til fest – I love!
 Jeg ville virkelig gerne vinde dem her i str 40. Vil style den med et par stramme jeans og en T-shirt med rosa print☺
 Den flotte Milena i en str. 40 måtte få ærespladsen på skohylden!
 https://www.roccamore.com/collections/all-but-giftcard/products/milena
 Den er så flot! Ville style den med mine læderbukser, en sort rullekrave og sort habitjakke og sammen ville de udgøre min perfekte hverdagsuniform!
 Jeg ønsker mig disse i str 40 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/midnight-daisy
 De er så flotte, og vil klæde mine nederdele så godt🙏🏻👠💙😍🤞🏻
 ChrissEr PEdersen
 Jeg er sindsygt vild med dem du har der🤗🤗Men jeg synes også at disse er sindsygt fede 🙏🏼👏🏼👌🏼https://www.roccamore.com/collections/all-but-giftcard/products/electric-ann
 Og så skal jeg vist på strømpejagt kan jeg se😅🤘🏽👌🏼
 https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/dusty?variant=7889977802788
 jeg er en vaske ægte kjole pige, jeg elsker at klæde min feminint på og gør gerne meget ud af det, jeg er specielt vild med at sko, tasker, handsker passer sammen og jeg vil elske at style de flotte støvler sammen med kjoler, nederdele og stumpebukser og dertil smarte skjorter med et fint tørklæde vil være helt vildt flot og også rigtig stilet til min fine jakkesæt 😀
 støvler vil være perfekte til min datters bryllup med mit fine jakkesæt taske matchende til og øreringe i samme farve 😀 jeg vil gå all ind når der skal kræses og jeg vil nyde at være perfekt klædt på fra top til tå 😀
 Jeg ville ønske mig Lulu-leo i str 40. De skulle styles med min sorte buksedragt eller blot med jeans og en ensfarvet top.
 Jeg er en jeanspige og kunne virkelig godt tænke mig disse https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/foxy-lady
 Vil gerne være lidt mere feminIn😍 Style det til mine jeans eller skindleggins med en cool t-shirt eller lækker silkeskjorte.
 Kunne virkelig godt tænke mig at få et par fantastisk foxy-lady ❤👌🏻
 Og Silke du ser virkelig smuk ud med de smukke støvler til dit tøj 🌸💕🌷
 Uha – det er svært at vælge. Men jeg tror at Miss Presley er min favorit – https://www.roccamore.com/collections/all-in-stock/products/miss-presley
 Jeg ville bruge dem med en fin slå om nederdel i sort/grå/hvid snake-mønster jeg har lavet – sammen med en sort bluse med lidt blonder, og et par tynde strømpebukser til. Og så har jeg en flot sort taske der ville være så