text:
Lula fik skærpet byrettens dom fra 9 til 12 års fængsling af en højere instans. Sagen blev den gang gennemført med en for Brasilien utrolig hast for at sikre, at den kunne afsiges før præsidentvalget samme år. Efterfølgende vedtog højesteret at ændre den indtil da gældende og forfatningssikrede praksis om, at ingen kan fængsles så længe alle appelmuligheder ikke er udtømte – med mindre der er fare for, at de forlader landet eller begår nye forbrydelser. Straffen kunne altså igangsættes med det samme. Den hårde straf sikrede, at Lula ikke kunne blande sig i valgkampen, da en straf af den kaliber også betyder isolation fra omverdenen.
 Selv som fængslet havde meningsmålingerne ham som favorit til at vinde valget. Men Lula var ikke på stemmesedlen, og isoleret fra omverdenen kunne han heller ikke støtte sin ‘vikar’, den relativt ukendte Fernando Haddad. Trods dette lykkedes det alligevel Haddad at reducere et efterslæb til modkandidaten Jair Bolsonaro fra omkring 20 til 4 procentpoint mellem præsidentvalgets 1. og 2. valgrunde.
 Dette forår blev Lulas dom nedsat fra 12 til 8 års fængsel, hvilket dels har gjort det muligt for Lula igen at udtale sig offentligt, dels har åbnet for at han kunne afsone i husarrest i stedet for i en fængselscelle. Det sidste har Lula imidlertid ikke ønsket at benytte sig af – han ville ikke forlade cellen før hans navn er renset for alle beskyldninger. Det var derfor også usikkert om Lula ville forlade cellen nu, efter at Højesteret igen har tiltrådt den gamle praksis – at man ikke kan fængsles før alle appelmuligheder er opbrugt. Men det gjorde han så i fredags, den 8. november 2019.
 Lula er stadig tiltalt i denne og andre sager tilknyttet det sagskompleks, der går under navnet Lava Jato (bilvask) i Brasilien Officielt er der heller ingen snak om legitimiteten af Bolsonaros status som præsident
 Den reelle baggrund for hans løsladelse netop nu er uden tvivl det sidste halve års afsløringer af omstændighederne omkring den oprindelige domfældelse. Nettidskriftet Intercept, med den i Brasilien bosatte amerikanske journalist Glenn Greenwald, har i en række artikler med overbevisende tydelighed vist, at sagen mod Lula er resultatet af et komplot, der vil få enhver konspirationsteoretiker til at blegne af misundelse. Nuværende justitsminister Sergio Moro, der i 2018 var den byretsdommer der dømte Lula, og anklageren Deltan Dallagnol tilrettelagde sagen bevidst med det formål at få Lula dømt, så han ikke længere kunne være præsidentkandidat. Intercepts artikler bygger på lækkede chatsamtaler, hentet fra de to herrers kommunikation, og selv ikke de implicerede har benægtet deres indhold.
 For kort tid siden anerkendte Højesteret desuden også, at en alvorlig procedurefejl i forbindelse med de afgørende vidneudsagn har skadet forsvarets ved lov beskyttede muligheder for at føre et effektivt forsvar. Konsekvensen heraf kan være, at sagen skal gå om. Lula er dog også anklaget i andre sager, som ikke er påvirket af dette.
 Intet af dette indgår imidlertid i den juridiske begrundelse for Højesterets nye, overraskende beslutning om at omstøde deres egen afgørelse fra 2018


text:
og frigive Lula. Den officielle begrundelse, vedtaget med stemmerne 6-5, er, at man nu igen vurderer, at det er forfatningsstridigt at fængsle en anklaget så længe alle appelmuligheder ikke er udtømt.
 Lula er desuden stadig tiltalt i denne og andre sager, som er tilknyttet det sagskompleks, der går under navnet ‘Lava Jato’ (bilvask) i Brasilien. Indtil sagen er prøvet på ny, er han også stadig dømt ved 2. instans i den sag, der var baggrund for hans fængsling. Officielt er der heller ingen snak om legitimiteten af Bolsonaros status som præsident.
 Bolsonaro svækket
 Bolsonaro er imidlertid alvorligt svækket. Ikke kun af Lulas frigivelse, men også af en lang række andre forhold. Den store mediekoncern Globo, som var aktivt involveret i kuppet, støtter ikke længere Bolsonaro, selv om koncernens aviser og TV station stadig beskriver Lula som en korrupt forbryder. Også det stærkt borgerlige og meget indflydelsesrige tidsskrift Veja har vendt ryggen til Bolsonaro, og har indgået et samarbejde med The Intercept om offentliggørelse af nettidskriftets afsløringer.
 Bolsonaros parti, det ultraliberale PSL, har forsøgt at ekskludere ham på grund af korruptionsanklager, og nye afsløringer knytter ham tæt til den gruppe mennesker, der nu er anklaget for mordet på politikeren og aktivisten fra PSOL, Marielle Franco. Desuden forlyder det også, at Højesteret skal tage stilling til, om Moro var inhabil i sagen mod Lula. Mener højesteret det, skal sagen ikke bare gå om – der skal på ny tages stilling til, om der overhovedet er en sag, der er solid nok til en retssag.
 Med andre ord: Bolsonaro er alvorligt svækket og bliver i højere og højere grad isoleret fra sin egen magtbase – ikke kun partiet PSL, men også den politisk-økonomiske elite vender ham ryggen. Kuppet står imidlertid stadig ved magt, og den stærkt reaktionære kongres fortsætter at producere lovgivning, der både skader arbejderklassen og underminerer Brasiliens muligheder for at agere som en økonomisk og politisk uafhængig nation. Og i skyggen venter vicepræsidenten Mourão, militærmand og noget mere begavet end den mildest talt særprægede Bolsonaro.
 Men Lulas frigivelse – sammen med Fernández-Kirchner valgsejren i Argentina, AMLOs valg i Mexico, og muligheden for en progressiv valgsejr i Uruguay – giver fornyet håb om, at situationen kan vendes. I lighed med Churchills beskrivelse af situationen i efter slaget ved el-Alamein, så er det et håb – ikke en vished, og som udviklingen i Bolivia viser, kan der også komme tilbageslag. Intet er afgjort, men om end lille, så er det en meget vigtig sejr. Brasiliens demokrati har sejret ved el-Alamein, men vi venter stadig på Stalingrad.
 Lars Bohn er cand.scient.adm fra RUC, og er medstifter af ‘Komité Lula Livre‘ i Danmark. Han har tidligere kortvarigt boet i Brasilien, og rejser jævnligt i landet.
 Tidligere artikel16/11: Vi fordømmer statskup i Bolivia!
 Næste artikelFolketinget til Mette Frederiksen: Mød op og forklar dig

type: other


text:
Skat.dk: C.H.3.2.2.2.1 Udlejning til slægtninge og lignende
 I dette afsnit omtales de regler, der gælder for opgørelse af den skattepligtige leje ved udlejning til slægtninge med videre.
 Udlejning til slægtninge med videre
 Markedsleje (objektiv udlejningsværdi)
 Fastsættelse af lejen og konsekvenser for lejeren
 Udlejning til tidligere ægtefælle
 Lejeindtægt ved udleje af fast ejendom til slægtninge og lignende, fx indtægt ved udleje af forældrekøbslejligheder til børn, skal medregnes til indkomstopgørelsen efter skattelovgivningens regler. Det betyder, at udlejeren af ejendommen skal beskattes af et beløb svarende til den objektive udlejningsværdi (markedslejen) for det udlejede. Se SL § 4, litra b, 1., 2. og 3. pkt.
 Hvis den leje, der rent faktisk betales, er lavere end den objektive udlejningsværdi (markedslejen), bliver udlejeren beskattet af såvel den betalte leje, som af den ikke betalte leje, der udgør forskellen mellem den objektive udlejningsværdi og den faktisk betalte leje.
 Domspraksis har fastslået, at denne fortolkning af regelsættet har direkte hjemmel i SL § 4.
 Landsretten fandt, at der efter sammenhængen mellem SL § 4, litra b, 1., 2 og 3. pkt., var hjemmel til at fiksere en lejeindtægt i en situation, hvor en ejer fremlejede nogle erhvervslokaler vederlagsfrit til sin ægtefælle. Se TfS 2000, 936 VLD.
 Denne praksis er blevet konfirmeret af Højesteret i en dom i 2002. Højesteret udtalte, at bestemmelsen i SL § 4, litra b, 1. pkt., om bl.a. skattepligt ved udlejning af fast ejendom indeholder - sammenholdt med bestemmelsen i 2. pkt., hvorefter lejeværdien af bolig i egen ejendom beregnes som indtægt for ejeren, hvad enten denne har gjort brug af sin beboelsesret eller ej - tilstrækkelig hjemmel for at anse ejeren af en beboelsesejendom for skattepligtig af en skønnet lejeværdi, når ejeren vederlagsfrit eller for en leje, der ikke er uvæsentligt lavere end markedslejen, har overladt benyttelsen af ejendommen til en slægtning eller en anden nærtstående person. Se SKM2002.547.HR.
 I visse situationer er tidligere ægtefæller efter en konkret vurdering anset for nærtstående, se fx SKM2007.114.ØLR, SKM2007.83.ØLR, SKM2010.349.SR og SKM2012.716.SR.
 Ved markedslejen forstås den lovlige leje, der kan opnås ved udlejning af beboelsesejendommen til en ikke nærtstående person efter lejelovgivningens regler.
 I lejeloven og boligreguleringsloven er der fastsat regler for, hvor højt huslejeniveauet må være. I alle private udlejningsboliger opført efter 1991 kan udlejer og lejer dog frit aftale huslejens størrelse. Der er altså for disse ejendomme ingen central regulering af huslejen.
 Efter lejeloven kan en aftalt husleje nedsættes, hvis den overstiger værdien af det udlejede. Se lejelovens § 49. Værdien af det udlejede skal fastlægges ved sammenligning med den leje, som er almindeligt gældende i kvarteret eller området for tilsvarende hus og husrum med hensyn til beliggenhed, art, størrelse, kvalitet, udstyr og vedligeholdelsestilstand. Se lejeloven § 47.
 I kommuner, der er omfattet af boligreguleringsloven, gælder endvidere særlige regler for fastsættelsen af lejen. For ejendomme med over seks beboelseslejemål gælder reglerne om omkostningsbestemt leje. For lejligheder, hvor udlejeren har foretaget en gennemgribende modernisering, kan lejen i stedet fastsættes til det lejedes værdi. For ejendomme med seks eller færre beboelseslejemål (småejendomme) finder disse regler


text:
ikke direkte anvendelse. Ved fastsættelsen af lejen i beboelseslejemål i småejendomme gælder, at lejen ikke væsentligt må overstige den leje, der betales for tilsvarende lejeforhold med hensyn til beliggenhed, art, størrelse, kvalitet, udstyr og vedligeholdelsestilstand. Hvis der ikke kan findes sammenlignelige lejemål, kan lejen fastsættes efter et skyggebudget. Se boligreguleringsloven.
 Når lejen fastsættes til et beløb, der er lavere end markedslejen, er den økonomiske fordel herved som udgangspunkt skattepligtig for lejeren.
 Den skattemæssige behandling af den økonomiske fordel afhænger efter retspraksis af, om
 lejemålet er uopsigeligt i mindst 10 år, eller
 lejemålet stilles til rådighed indtil videre.
 Ad a. Lejemålet er uopsigeligt i mindst 10 år
 Når lejemålet er uopsigeligt, bliver lejeren indkomstbeskattet af den løbende udnyttelse af lejefordelen. Modsætningsvis er der som udgangspunkt fradrag for ydelsen hos udlejer efter LL § 12, stk. 5, i det omfang fradragsretten ikke er begrænset efter bestemmelsen i stk. 6.
 Se afsnit (C.C.6.8.3), om beskatningen af løbende ydelser.
 Ad b. Lejemålet stilles til rådighed indtil videre
 Når lejemålet kun er stillet til rådighed indtil videre, fx ved en almindelig lejekontrakt, skal de økonomiske fordele ved en lav leje anses for gaver, der er ydet i de enkelte indkomstår.
 Hvis lejeren (gavemodtageren) er omfattet af gaveafgiftskredsen i BAL § 22, skal der ikke betales indkomstskat men gaveafgift af fordelen. Der skal dog kun betales gaveafgift i det omfang, gavernes samlede værdi i det enkelte indkomstår overstiger det afgiftsfrie beløb. Se BAL § 22, stk.2.
 Når gavemodtageren ikke er omfattet af gaveafgiftskredsen i BAL § 22, skal gavemodtageren årligt medregne gavens værdi ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.
 Gældende praksis i forbindelse med hel eller delvis fribolig er fastslået ved Højesterets dom, offentliggjort som SKM2009.27.HR.
 I alle tilfælde skal udlejeren beskattes af den objektive lejeværdi, også selv om der ikke betales fuld leje.
 Om den skattemæssige behandling af fri- og aftægtsboliger, se afsnit (C.H.3.5) om ejendomsværdiskat af bolig i egen ejendom.
 I visse situationer er tidligere ægtefæller efter en konkret vurdering anset for nærtstående, se fx SKM2007.114.ØLR, SKM2007.83.ØLR, SKM2010.349.SR og SKM2012.716.SR. Det betyder, at reglerne om objektiv udlejningsværdi i SL § 4 i sådanne tilfælde finder anvendelse ved udlejning til den tidligere ægtefælle. Se ovenfor i dette afsnit om udlejning til slægtninge med videre.
 Hvis en ægtefælle, der ejer en bolig, har forladt denne og stillet boligen til rådighed for den anden tidligere ægtefælle, skal den ægtefælle, der ejer ejendommen, anvende ejendomsværdiskattereglerne indtil det tidspunkt, hvor samlivet mellem ægtefællerne er ophørt i skattemæssig forstand. Dvs. indtil udgangen af det indkomstår, hvor ægtefællernes samliv er ophævet. Hvis ægtefællerne forinden er blevet separerede eller skilt, er det tidspunktet for separationen eller skilsmissen, der er afgørende for tidspunktet for ophøret af samlivet i skattemæssig henseende.
 Hvis samlivet mellem ægtefællerne er ophørt i skattemæssig henseende, og den, der har forladt boligen, er ejer af denne, kan han eller hun bruge ejendomsværdiskattereglerne i stedet for statsskattelovens regler om objektiv lejeværdi i tiden indtil bodelingen mellem ægtefællerne. Se SKM2006.765.LSR.
 Denne praksis for tidligere ægtefæller gælder efter Skatteministeriets opfattelse, uanset om ejendommen


text:
er sat til salg, når den anden ægtefælle bliver boende på den tidligere fælles bopæl. Det gælder også, selv om der går lang tid fra samlivet er ophørt. I et konkret tilfælde var der gået 12 år fra samlivet var ophørt til bodelingen. Se TfS 1989, 117 LSR.
 Se også afsnit (C.H.3.5.4) om ægtefæller, der bor alene.
 Der gælder særlige værdiansættelsesprincipper i forbindelse med et selskabs udlejning af ejendomme til hovedaktionæren.
 Se afsnit (C.B.3.5.3.2) om fri helårsbolig, sommerbolig mv.
 Se afsnit (C.H.3.5.4) om, hvornår skal der betales ejendomsværdiskat.
 Løbende udnyttelse af uopsigelig ret til fribolig var ikke en gave, omfattet af reglerne om gaveafgift, men derimod en skattepligtig løbende ydelse, jf. SL § 4, litra c.
 SKM2007.438.HR
 En ejer havde udlejet nogle erhvervslokaler til sin samleverske, der drev keramikværksted fra lokalerne. Højesteret tiltrådte den af skattemyndighederne foretagne lejefiksering af ejeren. Højesteret tiltrådte, at en ejer af erhvervslokaler - ligesom en ejer af beboelseslokaler - efter SL § 4, litra b, 1. pkt., kan beskattes af en skønnet lejeværdi i tilfælde, hvor ejeren vederlagsfrit eller for en leje, der ikke er uvæsentligt lavere end markedslejen, har overladt benyttelsen af lokalerne til en nærtstående.
 Et anpartsselskab havde en erhvervsejendom, hvori der var en lejlighed. Højesteret fandt, at selskabet havde overladt benyttelsen af beboelsen i ejendommen vederlagsfrit til eneanpartshaverens datter i 1. halvår 1997. Herefter kunne selskabet efter SL § 4, litra b, 1. pkt., beskattes af en skønnet lejeværdi for denne periode.
 En ejer havde udlejet en lejlighed til sin datter for et beløb, der var mindre end markedslejen. Højesteret fastslog, at SL § 4, litra b, 1. pkt., sammenholdt med andet punktum, indeholdt tilstrækkelig hjemmel til at beskatte ejeren af en skønnet lejeværdi, når han udlejer til en slægtning eller en anden nærtstående person vederlagsfrit eller til en leje, der er ikke uvæsentlig lavere end markedslejen,. Forskellen mellem den opkrævede leje og markedslejen kunne ikke anses for uvæsentlig.
 SKATs skøn over markedsleje ved udlejning til ejerens søn blev tilsidesat. Markedslejen blev i stedet godkendt fastsat i overensstemmelse med syns- og skønserklæring.
 En ejendom, der var omfattet af boligreguleringslovens regler om småejendomme, var udlejet til ejerens moder. Det var aftalt, at moderen skulle afholde alle udgifter på ejendommen. SKAT fandt, at dette ikke svarede til markedslejen og forhøjede derfor ejerens indkomst med den skønnede objektive markedsleje. Der blev givet fradrag for dokumenterede udgifter, som var afholdt på ejendommen. Landsretten lagde til grund, at skønsmanden havde vurderet, at der ikke var sammenlignelige lejemål. Landsretten fandt, at ejeren ikke ved det afholdte syn og skøn eller på anden måde havde godtgjort, at det skattemæssige skøn var udøvet på et forkert grundlag eller havde ført til et åbenbart urimeligt resultat. Selv om skønserklæringen beroede på et skyggebudget efter reglerne om omkostningsbestemt leje for hele ejendommen, stadfæstede landsretten byrettens dom om, at ejeren ikke havde løftet bevisbyrden for, at den skønnede lejeværdi væsentligt oversteg det lejedes værdi.
 En ejer havde udlejet en ejendom til sine to døtre og to af deres venner. Spørgsmålet var, om der


text:
kunne ske en skattemæssig korrektion af de to venners husleje. Byretten havde fundet, at det havde været en væsentlig forudsætning for lejeaftalens indhold og den fastsatte leje, at mindst en af døtrene var part i lejeforholdet. Byretten havde herved særligt lagt vægt på, at lejen pr. lejer ikke steg, når der blev færre lejere, og at lejen i øvrigt blev fastsat ud fra, hvad døtrene kunne betale. Herefter fandt byretten det uden betydning, om døtrene dannede par med de to andre lejere eller ej. For landsretten drejede spørgsmålet sig alene om fradrag for forbrugsafgifter, der i strid med lejelovgivningen var opkrævet som en del af huslejen. Landsretten fandt det godtgjort, at lejerne var rette omkostningsbærere, hvorfor ejeren ikke kunne få fradrag for udgiften.
 Skattemyndighederne havde foretaget en skønsmæssig forhøjelse af lejeindtægten for en lejlighed under henvisning til, at den faktisk betalte leje ikke svarede til markedslejen. Landsretten fandt ikke, at sagsøgeren havde godtgjort, at skønnet var foretaget på et urimeligt grundlag eller havde ført til et åbenbart urimeligt resultat for selskabet.
 Landsretten fandt, at ejerens tidligere ægtefælle og deres to børn skulle anses for at have haft rådighed over ejendommen i hele 1999. Ejeren var derfor skattepligtig af udlejningsværdien af ejendommen i perioden fra den 1. marts til den 31. december 1991.
 Landsretten fandt, at den skattepligtige lejeværdi for indkomståret 1997 af en beboelseslejlighed, der var nyetableret i 1994 og nyudlejet, skulle fastsættes til det lejedes værdi i 1994, jf. den i 1994 gældende boligreguleringslovs § 5, stk. 1, med tillæg af senere omkostningsbestemte lejeforhøjelser frem til 1997. Lejeværdien i 1997 skulle derfor ikke som påstået af ejerne fastsættes til den omkostningsbestemte leje efter den dagældende boligreguleringslov, idet lejekontrakten var indgået i 1994 og fortsat bestod.
 SKM2005.112.VLR
 Sagen drejede sig om fastsættelsen af lejeværdi for 1997 for en beboelseslejlighed beliggende i en udlejningsejendom, der var ejet i lige sameje. Lejligheden blev udlejet til den ene interessents ægtefælle for en årlig leje på 50.745 kr. Landsretten udtalte, at lejekontrakten ikke kunne lægges til grund ved lejeværdifastsættelsen, fordi kontrakten var indgået mellem interesseforbundne parter. Landsretten fandt, at lejeværdien skulle fastsættes til det lejedes værdi i 1994, hvor lejemålet blev etableret, med tillæg af senere omkostningsbestemte lejeforhøjelser frem til 1997.
 Fastsættelse af den objektive udlejningsværdi ved udleje af parcelhus til datter. Udlejningsværdien af parcelhuset skulle fastsættes til den objektive udlejningsværdi, jf. SL § 4, litra b, 2. pkt., hvilket svarede til markedslejen, dvs. den lovlige leje, der kunne opnås ved udlejning af ejendommen til en ikke nærtstående person. Landsretten fandt, at der hverken i ligningsvejledningen for de pågældende år eller i det oplyste om praksis var støtte for, at værdien for udlejeren ved udlejning af en bolig til en nærtstående person kunne ansættes efter reglerne om modtagerens beskatning af værdien af legatfriboliger eller boliger, der blev stillet til rådighed som led i et ansættelsesforhold. Tværtimod fremgik det af ligningsvejledningen for de pågældende år, at SL § 4, litra b, fandt anvendelse ved udlejning mellem nærtstående personer, så udlejeren blev beskattet af den betalte


text:
leje, såvel som af den ikke-betalte leje, der udgjorde forskellen op til den objektive udlejningsværdi
 TfS 2000, 936 VLR
 Fiksering af lejeindtægt i en situation, hvor en ejer fremlejede lokaler vederlagsfrit til sin ægtefælle, der drev bingovirksomhed fra lokalerne. Landsretten fandt, at der efter sammenhængen mellem SL § 4, litra b, 1., 2. og 3. pkt., i dette tilfælde var hjemmel til at fiksere leje.
 Retten udtalte, at der efter statsskattelovens § 4, litra b, 2. pkt., er hjemmel til at beskatte lejeværdien af en skatteyders bolig, uanset om den pågældende har gjort brug af sin beboelsesret. Retten fandt det ikke godtgjort, at sagsøgeren i perioden fra sin fraflytning og frem til salget af ejendommen havde været hindret i at bringe tilstanden med sin tidligere samlevers vederlagsfrie benyttelse af ejendommen til ophør. Sagsøgeren skulle derfor beskattes af markedslejen vedrørende sin andel af ejendommen, desuagtet at den tidligere samlever ikke havde betalt leje.
 Sagen handlede bl.a. om, hvorvidt sagsøgeren var skattepligtig efter statsskattelovens § 4 af lejeindtægter for udlejning af en lejlighed til sin datter. Der var oprettet en lejekontrakt mellem parterne, hvoraf fremgik, at den månedlige leje var 7.500 kr. Sagsøgers datter betalte imidlertid ikke den aftalte leje på grund af økonomiske vanskeligheder i forbindelse med en skilsmisse. Retten udtalte bl.a., at det følger af statsskattelovens § 4 stk.1, litra b, at der som skattepligtig indkomst medregnes lejeindtægter, uanset om lejen rent faktisk er betalt. Sagsøger skulle derfor beskattes af en fikseret lejeindtægt.
 Anket til Østre Landsret - hævet af skatteyder.
 En fader og hans søn ejede hver halvdelen af en ejerlejlighed. Byretten lagde til grund, at en del af lejligheden havde været udlejet til tredjemand de første 9 måneder af 2003, og at ejerens søn havde kunnet benytte hele lejligheden i resten af 2003. Byretten fandt, at lejen for sønnens vedkommende skulle ansættes til markedslejen.
 Et selskab udlejede en lejlighed til hovedanpartshaverens søn. SKAT fandt, at den mellem parterne aftalte leje ikke svarede til markedslejen og forhøjede selskabets indkomst med differencen mellem den faktisk betalte leje og en af SKAT beregnet, objektiv markedsleje.
 Skønnet over markedslejen blev udøvet på grundlag af oplysninger hentet fra en hjemmeside over udbudte lejelejligheder af tilnærmelsesvis samme størrelse og beliggende i samme postnr. som den udlejede lejlighed. Da der ikke forelå præcise oplysninger om sammenligningslejemålenes beliggenhed, udstyr og kvalitet, og da prisoplysningerne for sammenligningslejemålene blev indhentet to år efter det i sagen aktuelle indkomstår, fandt byretten, at skønnet skulle tilsidesættes.
 SKM2008.590.LSR
 Ved beregning af den objektive udlejningsværdi for en lejlighed skulle lejlighedens areal beregnes på baggrund af oplysninger om arealet i BBR (Bygnings- og boligregisteret) og ikke på baggrund af størrelsen af det tinglyste areal.
 SKM2007.381.LSR
 Der var ikke hjemmel til at nægte fradrag for drifts- og vedligeholdelsesudgifter ved udlejning af stuehus på landbrugsejendom med bopælspligt for medejer.
 En ægtefælle ejede en ejendom i lige sameje med sin fraseparerede ægtefælle. Den fraseparerede ægtefælle havde beboet ejendommen alene efter separationen. Ægtefællen skulle ikke beskattes af en objektiv lejeværdi, idet der ikke havde fundet bodeling sted


text:
mellem ægtefællerne i de pågældende indkomstår. Ægtefællen skulle betale ejendomsværdiskat af sin andel af ejendommen.
 SKM2004.247.LSR
 En ejer udlejede sin ejerlejlighed til sin datter. På grundlag af de fremlagte oplysninger om ejendommens opførelsestidspunkt, lejlighedens størrelse, stand og beliggenhed samt huslejeniveauet i området, fandt Landsskatteretten det ikke godtgjort, at den aftalte leje afveg væsentligt fra den leje, som lovligt kunne opkræves mellem uafhængige parter. Den objektive udlejningsværdi blev herefter nedsat til det selvangivne beløb.
 TfS 1989, 117 LSR
 En ejers ægtefælle havde haft bolig i hans ejendom siden 1971, hvor samlivet og sambeskatningen af ægtefællerne var ophørt. Ejeren kunne for indkomståret 1983 anvende ligningslovens procentregler ved opgørelsen af lejeværdien, da bodeling endnu ikke havde fundet sted.
 TfS 1997, 644 LSR
 Ved fastsættelse af udlejningsværdien for et parcelhus, der var udlejet fra fader til søn, kunne der ansættes en objektiv værdi af det udlejede. Da ansættelserne imidlertid ikke vedrørte indflytningsåret, men senere indkomstår, skulle lejelovgivningens regler om lejeforhøjelse iagttages, og regulering skulle derfor foretages i overensstemmelse med reglerne i boliglovgivningen om omkostningsbestemt leje.
 TfS 1995, 138 LSR
 En køber af en ejendom fik rente- og afdragsfrit udsættelse med betaling af restkøbesummen for ejendommen, mod at sælger opnåede ret til at benytte stuehus m.m. Køberen blev beskattet af en skønnet lejeindtægt, og Landsskatteretten fandt ikke, at der efter SL § 6, stk. 1, litra e, kunne gives fradrag for en renteudgift svarende til lejeindtægten.
 TfS 1990, 241 LSR
 Ejeren havde købt et sommerhus pr. 15. juni 1985. Ejeren var indforstået med, at sælgeren udlejede sommerhuset for perioden fra den 1. juni til den 31. oktober 1985, og at sælgeren skulle have lejeindtægten mod et tilsvarende nedslag i købesummen og kontant udbetaling. Landsskatteretten fandt, at køberen var indkomstskattepligtig af den del af lejeindtægten, der vedrørte perioden fra den 15. juni til den 31. oktober.
 LSRM 1983, 95 LSR
 En køber havde erhvervet et hus til overtagelse den 1. februar 1980, men havde ladet sælgeren blive boende i huset vederlagsfrit indtil den 1. maj samme år. Køberen havde fra den 1. februar 1980 afholdt ejendommens driftsudgifter, herunder prioritetsrenter. Landsskatteretten fandt, at den benyttelsesret, der var tillagt sælgeren i perioden til ejerens indflytning i ejendommen, skulle betragtes som en udleje af ejendommen til sælger. Det var herefter med rette, at køberen var skattepligtig af en skønsmæssigt ansat lejeindtægt for den periode, hvor han ikke havde beboet ejendommen.
 SKM2012.716.SR Tidligere nu fraskilte ægtefæller ejede en ejendom i sameje. Den ene ægtefælle skulle bo i ejendommen og betale samtlige udgifter på ejendommen. Parterne ville ved den beskrevne ordning blive betraget som udlejer/lejer. Hvis den tidligere ægtefælle, der beboede ejendommen, betalte udgifter på ejendommen, der påhvilede den anden ægtefælle, ville betalingerne blive anset for hel eller delvis betaling af husleje.
 En ejer og hans fraseparerede ægtefælle kunne ikke uden skattemæssige konsekvenser indgå og udnytte en køberetsaftale, efter hvilken den fraseparerede ægtefælle inden for en 10-årig periode havde ret til at købe ejerens ejendom for et beløb på 500.000 kr., svarende til ejendommens handelspris.


text:
 1.kvartal - Dansk Kiropraktor Forening
 Husk at oprette en digital postkasse
 Center for Sundhed i Region Hovedstaden oplyser, at de fremover udelukkende vil sende henvendelser og afgørelser til de praktiserende kiropraktorer digitalt.
 Det betyder at kiropraktorerne skal derfor huske at oprette og tjekke, om de har fået henvendelse i deres lovpligtige digitale dokumentboks. Dette gælder ikke bare kiropraktorerne i Region Hovedstaden, men i hele Danmark.
 Ifølge den nuværende overenskomst om Kiropraktik står der i § 22 – stk. 4 følgende:
 ”Modtagelse af elektronisk post fra regionerne sker i kiropraktorens Digitale Dokumentboks”.
 Hotmail-brugere får ikke forum-notifikationer
 Som følge af vidtrækkende junk-mail foranstaltninger har Hotmail blokeret for modtagelse af notifikationer fra DKF’s forum.
 Det betyder, at de af DKF’s medlemmer der har oprettet sig med en hotmail-konto ikke længere får notifikationer, når der oprettes nye emner og debatteres på foreningens forum. I alt er godt 200 medlemmer berørt af dette.
 Det har desværre vist sig vanskeligere at løse denne udfordring end forventet. Det betyder, at vi ikke kan løse problemet inden påske – men til gengæld bliver løsningen varig.
 Vi vender snarest tilbage med yderligere information.
 Den strategiske alliance mellem Dansk Kiropraktor Forening og Kiropraktik og Sundhed har medført en række forandringer og en større satsning på kommunikationsområdet.
 Men hvad synes I om det og kan I bruge det til noget? Det vil vi i kommunikationstemaet gerne have svar på, så vi fremadrettet kan gøre det endnu bedre.
 Derfor har vi lavet en medlemsundersøgelse som vi har sendt til samtlige medlemmer. Vi håber, I vil udfylde undersøgelsen - det tager ca. 10 minutter. Deadline: søndag den 5. april.
 Vi trækker lod om et sæt Scandyna MicroPod Bluetooth aktive højtalere til en værdi af 1999,- og 2 x 3 flasker god vin, blandt de af jer der udfylder skemaet.
 Honorar- og lønregulering
 Honorarer for speciale 53 og 64 reguleres pr. 1. april 2015. De regulerede honorarer fremgår af DKF’s hjemmeside, hvor man også kan finde de nye takster for attesthonorarer.
 Lønregulering pr. 1. april 2015
 Akademikerne har indgået aftale med staten, KL og RLTN om ny overenskomst på det offentlige område. Aftalen gælder fra 1. april 2015 og 3 år frem. Der forventes en beskeden reallønsudvikling i perioden, og derudover indeholder aftaleresultaterne bl.a. forbedringer med øremærket barsel til mænd i form af en uges ekstra forældreorlov med løn, fokus på det psykiske arbejdsmiljø og forhøjelse af ATP-bidragene.
 Forhandlingsresultatet er i øjeblikket udsendt til vedtagelse eller forkastelse i de deltagende medlemsorganisationer/fællesrepræsentationer med svarfrist 8. april 2015. Så snart et resultat foreligger, vil der blive orienteret herom i en DKF Info, og de nye lønninger pr. 1. april 2015 for turnuskandidater og ansatte kiropraktorer i privat praksis vil blive lagt på hjemmesiden.
 Spear-phishing-angreb mod danske kiropraktorer - kig dig for, inden du åbner vedhæftede filer
 For nylig er en lang række kiropraktorklinikkker blevet udsat for et såkaldt "spear-phishing-angreb". Konkret bestod det i en snedigt udtænkt mail omkring en flytning og en fil i en dropbox. Filen var en exe-fil – altså et program –


text:
og ikke et billede som beskrevet i mailen du kan se herunder:
 Bemærk, at e-mailen er designet med en høj grad af såkaldt "social Engineering" som skal lokke netop denne målgruppe til at klikke på det medfølgende link. Samtidig bærer indholdet tydeligt præg af, at dette kan være skrevet af en dansker.
 I fremtiden vil der helt sikkert komme flere af disse ransomware (kidnapningssoftware) angreb i fremtiden, da banditterne har fundet ud af, at det er den nemmeste måde at tjene penge på. Herunder et billede af den besked du ville få hvis du trykkede på linket:
 Er computeren først krypteret, kan du godt opgive at dekryptere den. Så eneste mulighed er at genskabe filerne fra din back-up. Betal aldrig banditterne - du får højst sandsynligt ikke dine filer igen af den årsag. Heldigvis sker der ikke andet end at filerne er utilgængelige - dvs. du kan nemt rense din computer og erstatte filerne fra back-up.
 Mht. emailadresserne, så er det meget nemt for banditterne at skaffe sig adgang til disse. De ligger jo spredt ud over hele nettet på vores hjemmesider og div. andre steder. Banditterne skal bare have en lille internetrobot, der søger på kiropraktor og @ og så er der hurtigt en liste. Bedste løsning på dette, vil være helt at fjerne mailadresserne fra sin hjemmeside og andre steder, og så lave en kontaktformular med sikkerhedsfunktion.
 Ondt i ryggen går ikke over
 I dag skriver Ekstra Bladet at 615.000 danskere er ramt af rygsygdomme.
 En ny undersøgelse fra Nordisk Institut for Kiropraktik og Klinisk Biomekanik på Syddansk Universitet viser nemlig, at under halvdelen af de der lider af rygsygdomme og rygsmerter bliver smertefrie, mens de fleste må leve med smerterne.
 Artiklen tager udgangspunkt i nedenstående pressemeddelelse fra Dansk Kiropraktor Forening.
 Dårlige nyheder: Ondt i ryggen går ikke over
 "’Ondt i ryggen’ skal man ikke bekymre sig om, det går over af sig selv”, har mange danskere gennem årene fået at vide. Ny forskning viser, at virkeligheden er anderledes: Mindre end halvdelen bliver fuldstændig smertefrie og mange har langvarige eller tilbagevendende smerter.
 En gruppe danske forskere har nu for første gang fulgt patienter med ondt i lænderyggen ugentligt gennem et helt år. Derfor har vi nu for første gang detaljerede oplysninger om, hvordan det går patienter med rygsmerter. Det viser sig, at mindre end halvdelen bliver fuldstændigt smertefrie.
 - Undersøgelsen viser, at de fleste bliver ved med at have lændesmerter af varierende intensitet eller smerter der kommer og går. Så hurtig bedring med efterfølgende stabil smertefrihed er for de fleste desværre ikke realistisk, siger Alice Kongsted, kiropraktor og forsker ved Nordisk Institut for Kiropraktik og Klinisk Biomekanik, Syddansk Universitet.
 Verdens sundhedsorganisationen WHO har da også for nylig fastslået, at rygsmerter er den største årsag til aktivitetsbegrænsning i hele verden.
 - Vi har tidligere set rygsmerter som en tilstand, der normalt er kortvarig og som kun hos ganske få bliver kronisk. Det omdefinerer vi nu. Nu ved vi, at har man først en gang haft rygsmerter, er det typisk


text:
en tilstand man har med sig gennem livet og som kommer og går. Det betyder ikke, at man ikke kan leve et helt almindeligt aktivt liv, men det betyder, at man med mellemrum vil opleve smerter, der begrænser mulighederne for fysisk udfoldelse, siger Alice Kongsted.
 Selvom resultaterne af undersøgelsen ikke er gode nyheder for rygpatienterne, kan den dog medvirke til at give patienterne et mere realistisk billede af deres fremtid, fremfor at blive skuffede over den manglende helbredelse.
 - Vi tror på, at beskrivelsen af de typiske sygdomsmønstre kan hjælpe patienter til at forstå deres rygproblem bedre, og kan hjælpe kiropraktorer, læger og fysioterapeuter til at informere mere præcist om, hvad man skal forvente sig af sin ryg fremover, siger Alice Kongsted og fortsætter:
 - Ryggen er et videnskabeligt underbelyst område. Med undersøgelsen viser vi, at der desværre ikke findes et "quick fix" for rygpatienterne. Vi skal derfor forske meget mere i, hvordan vi bliver bedre til at hjælpe de mange patienter, der søger behandling for ’ondt i ryggen’. Det vil potentielt spare samfundet rigtigt mange penge og vi skylder patienterne større vished, slutter Alice Kongsted.
 Undersøgelse blev gennemført på Nordisk Institut for Kiropraktik og Klinisk Biomekanik og omfattede i alt 1082 patienter fra kiropraktorpraksis og praktiserende læge. Fordelingen var 858 fra kiropraktor og 224 fra praktiserende læge.
 Prolapspakke-kampagne
 I forbindelse med udgivelsen af det seneste nummer af KIROPRAKTOREN har vi lanceret en lille prolapspakke-kampagne på tværs af sociale medier, traditionelle medier samt på foreningens egne medier.
 Kampagnen har til formål at skabe opmærksomhed omkring muligheden for at indgå i et ikke-operativt behandlignsforløb hos kiropraktoren, og den er målrettet både borgere, politikere og kiropraktorer. Desuden har kampagnen til formål at informere om de høje brugerbetalingsandel og det mærkværdige i dette.
 Blandt de foreløbige initiativer er:
 Forsidespot i det nye nummer af KIROPRAKTOREN.
 Artikelserie i KIROPRAKTOREN med gode råd til kiropraktorer om implementering
 Forbedring af den eksisterende underside med info om forløbet: www.danskkiropraktorforening.dk/prolaps
 Generelle opslag om prolapspakken på sociale medier, som kan øge kendskabet til pakkeforløbet i den brede offentlighed samt indirekte anspore flere klinikker til at komme i gang med implementeringen,
 Artikel i Jyllands-Posten 17. marts 2015:
 Vi håber, I vil følge kampagnen og hjælpe til med at udbrede den via jeres egne medier.
 På Twitter og Instagram foregår til og med i morgen en målrettet indsats med flere opslag dagligt:
 Kiropraktorguides Facebook-side
 DKF's Instagram
 KIROPRAKTOREN på Twitter
 Husk: Valg til udvalg
 Ifølge kommissorierne for Klinikejerudvalget, Ansatte kiropraktorer i Privat Praksis og Udvalget for Offentligt Ansatte skal der vælges medlemmer til de respektive udvalg i år. Hvert udvalg kan bestå af op til fem medlemmer, der vælges for to år. Alle medlemmer kan stille op til de respektive udvalg i forhold til, om man er klinikejer, privat eller offentligt ansat.
 De nuværende medlemmer af udvalgene ønsker alle genvalg med undtagelse af to medlemmer af Klinikejerudvalget, Kirsten Sillehoved og Michael Randsøe.
 Hvis du ønsker at stille op til et af udvalgene, så send en mail til dkf@danskkiropraktorforening.dk med oplysning om, hvilket


text:
udvalg du ønsker at stille op til. DKF skal modtage besked om kandidater senest den 24. marts 2015.
 Når sekretariatet har modtaget information om kandidater, og hvis der viser sig behov for en valghandling, oprettes en valgplatform på DKF Forum, hvorfra de enkelte kandidater kan præsentere sig frem til selve valget, som bliver gennemført elektronisk i april 2015.
 Du finder information om udvalgenes nuværende sammensætning, deres arbejdsopgaver samt arbejdsform og konkrete opgaver m.m. her.
 Husk at registrere din virksomhed i det offentlige ejerregister
 Senest 15. juni 2015 skal virksomhedsejere af anpartsselskaber (ApS) og Iværksætterselskaber (IVS) registrere ejerforholdene for deres virksomhed i det offentlige ejerregister. Dette gælder ikke enkeltmandsvirksomheder eller Interessentskaber (I/S).
 Indførelsen af Ejerregistret er en del af den selskabslov, der blev vedtaget i maj 2009. Formålet er at skabe øget åbenhed og gennemsigtighed omkring ejerforholdene i danske selskaber. Ejerskab af 5% eller mere af et selskabs kapital eller stemmer skal indberettes til Ejerregistret.
 Hvis registreringspligten ikke overholdes, kan det straffes med bøde.
 Du kan indberette ejerforholdene i din virksomhed her
 KIROPRAKTOREN opgraderet
 I dag lander årets første nummer af KIROPRAKTOREN i de første postkasser rundt om i landet. Bladet, der omdeles over 3 dage, udkommer i en omlagt og opgraderet udgave - og det kan ses allerede på forsiden, der henviser til den digitale verden og har en langt skarpere forsidehistorie end sædvanligt.
 Opgraderingen handler om, at KIROPRAKTOREN skal nå ud til flere og være mere aktivt med til at løfte kiropraktorpolitiske sager.
 Bladet har fået en større politisk profil, som afspejles i en skarpere tone og mere gennemarbejdede historier, der fremskaffer dokumentation til underbygning af DKF’s politiske sager.
 Samtidigt har bladet fået mere digitalt liv, dvs. tilstedeværelse på DKF's digitale platforme og sociale medier, hvor udvalgte historier fremover skal ud at vandre på.
 Til disse processer er brug for ressourcer - manpower og økonomi - så for at kunne realisere visionen er antallet i 2015 reduceret fra 6 til 4 årlige udgivelser.
 Omlægningen/opgraderingen skal:
 • styrke og udbygge retningen i relanceringen fra 2012
 • gøre KIROPRAKTOREN til en mere effektiv løftestang for DKF’s politiske sager
 • sikre tværmedial udnyttelse af KIROPRAKTORENs unikke indhold
 Oplev KIROPRAKTORENs nye digitale liv
 Indhold er flyttet ind på DKF’s hjemmeside, hvor udvalgte artikler samt lederen har fået egne undersider med billeder og grafikker. Desuden vil indhold fra KIROPRAKTOREN fremover også fylde i DKF’s nyhedsstrøm på hjemmesiden og i nyhedsmails.
 Udvalgte artikler deles på DKF’s sociale medier (Twitter, Facebook, Instagram og LinkedIn) afstemt efter det pågældende medies målgruppe.
 www.KIROPRAKTOREN.dk fører nu hen til KIROPRAKTORENs undersider på DKF’s site: www.danskkiropraktorforening.dk/kiropraktoren, som er blevet lidt flottere at se på.
 Politiken: Forbruget af morfin er ude af kontrol
 I dag er det lykkedes at komme på forsiden af Politiken. Historien er affødt af, at Danmark ligger nummer 3 på listen over forbruget af morfin/morfinpræparater.
 Artiklen i Politiken indledes med en udtalelse som forhåbentlig får kiropraktorernes ekspertise på rygområdet endnu mere i spil i de kommende diskussioner og artikler: - Måske var jeg bare helt utrolig heldig dér


text:
hos kiropraktoren, men det er da tankevækkende, at jeg får så stærke piller, før andet er prøvet af. Den kniv, jeg har gået rundt med i ryggen en hel uge, er billedligt talt trukket ud, fortæller 37-årige Ole Brandstrup Hansen om sin erfaring med morfin og den hjælp han fik hos kiropraktoren.
 For at få adgang til det, skal du have en profil på Politiken – det er gratis) Historien har allerede nu resulteret i at sundhedsministeren i dag skriver at ’morfinforbruget skal undersøges til bunds’
 Den medicinske behandling af rygsmerter er i krise
 Historien er affødt af en undersøgelse i det ansete British Medical Journal. Undersøgelsen viser, at Danmark er det land i Europa hvor flest borgere gives morfinpræparater, men hvor virkningen i forhold til kortsigtet smertelindring er velunderbygget, ved man, at behandlingen sjældent virker på længere sigt over for for eksempel rygsmerter. Den stærke medicin lindrer i starten men skaber hurtigt afhængighed. Patienter der tager morfin for rygsmerter i bare en uge har desuden større risiko for at forblive sygemeldte, end de der ikke har fået morfin
 - Det ser desværre ud til, at morfinen har en negativ indvirkning på funktionsevnen, også på den lidt længere bane. Undersøgelsen viser nemlig, at får du morfin i bare en uge, er din chance for at være tilbage på arbejdet igen inden for et år lavere end hos de patienter der ikke har fået ordineret morfin, siger Jan Hartvigsen, Kiropraktor og professor i Klinisk Biomekanik på SDU.
 I Nordamerika er forbruget af morfinpræparater til patienter, der ikke lider af cancer, steget næsten 700 % de sidste 25 år, men hvordan udviklingen har været i Danmark og hvor mange rygpatienter der får morfin er ukendt – men Danmark er med afstand det land i Europa der giver flest morfinpræparater til patienterne.
 - Denne undersøgelse og en række andre undersøgelser viser at farmakologisk behandling af rygsmerter er i krise. Enten virker det ikke eller også har det så mange bivirkninger, at det er uacceptabelt for patienterne. Det er på tide at vi får lavet nogle nye anbefalinger for behandling af rygsmerter, siger Jan Hartvigsen.
 Svaret på ondt i ryggen er ikke mere medicin. Svaret er aktiv behandling.
 I Dansk Kiropraktor Forening har man problemet helt inde på kroppen. Hver eneste dag møder kiropraktorer patienter med stærke smerter i ryggen – det er nemlig noget der rammer rundt regnet hver tredje dansker. I den forbindelse udtaler Lone Kousgaard Jørgensen, formand i Dansk Kiropraktor Forening flg.:
 - Svaret på problemer med ondt i ryggen er ikke mere medicin. Svaret er aktiv behandling. Næsten hver gang jeg møder en patient der får morfin, ærgrer jeg mig. For ja, morfin lindrer smerterne. Men du bliver ikke rask af det. I stedet bliver du afhængig. I Dansk Kiropraktor Forening mener vi at der udskrives alt for meget virkningsløs medicin, hvor vi i stedet burde se på hvilken behandling der rent faktisk både afhjælper problemet og lindrer smerterne. Og der har vi altså evidens for at netop kiropraktik for


text:
rigtig mange er en stor hjælp, siger Lone Kousgaard Jørgensen, Formand for Dansk Kiropraktor Forening.
 Hjælp specialeprojekt om kæbeled
 To studerende fra klinisk biomekanik søger kiropraktorers hjælp til deres speciale om kæbeledsproblematikker. De to studerende Sara Nodin og Elisabeth Fugl skriver:
 ”Det tager kun 2-3 minutter, men vi vil så gerne have, at I lader os komme på besøg og bliver lidt længere."
 Spørgeskemaet bedes besvaret senest om 14 dage, dvs. 24. marts og findes her: https://da.surveymonkey.com/s/BQVWYHP
 Kandidatspecialet skal afleveres på Klinisk Biomekanik, Syddansk Universitet, til juni 2015. Det omhandler kæbeledspatienter og deres såkaldte sundhedsmæssige livskvalitet, som kan måles gennem flere parametre ifølge denne model:
 Ifølge kommissorierne for Klinikejerudvalget, Ansatte kiropraktorer i Privat Praksis og Udvalget for Offentligt Ansatte skal der vælges medlemmer til de respektive udvalg i år.
 Hvert udvalg kan bestå af op til fem medlemmer, der vælges for to år.
 Alle medlemmer kan stille op til de respektive udvalg i forhold til, om man er klinikejer, privat eller offentligt ansat. De nuværende medlemmer af udvalgene ønsker alle genvalg med undtagelse af to medlemmer af Klinikejerudvalget, Kirsten Sillehoved og Michael Randsøe.
 Du finder information om udvalgenes nuværende sammensætning, deres arbejdsopgaver samt arbejdsform og konkrete opgaver m.m.
 Danmark er skæv i ryggen
 Rygpatienter bliver behandlet vidt forskelligt – afhængig af hvilken kommune, de bor i. Det dokumenterer en helt ny undersøgelse, foretaget af TNS Gallup for Gigtforeningen. Dette på trods af, at alle fem regioner har lavet et gedigent rygprogram, der fortæller alt om den behandling, man skal have – også i kommunerne.
 "Det betyder, at bopælen er afgørende for, om du kommer i god behandling i kommunen, og dermed får en langt bedre chance for at komme videre med dit liv. En mangelfuld behandling kan betyde, at du i værste fald bliver kronisk smertepatient med stærk nedsat livskvalitet, og kommer på offentlig forsørgelse," siger Lene Witte, direktør i Gigtforeningen. Hun opfordrer sundhedsminister Nick Hækkerup (S) til at gribe ind:
 "Den ansvarlige minister kan simpelthen ikke sidde denne ulighed overhørig. Ministeren må sætte de nødvendige initiativer i værk, så alle kommuner fremover har et kvalificeret tilbud til rygpatienter."
 25 ud af 29 kommuner i Region Hovedstaden har deltaget i undersøgelsen – samtlige af disse kommuner har tilbud til rygpatienter eller konkrete planer om etablere det. Også Region Midtjylland ligger pænt.
 I den modsatte ende af skalaen ligger Nordjylland: Her har blot to kommuner ud af de 11, der har deltaget i undersøgelsen, tilbud til rygpatienter, mens kun én kommune har konkrete planer om at etablere tilbud. Også kommunerne i Region Syddanmark og Region Sjælland ligger lavt på skalaen.
 Læs hele rapporten "Kommunale tilbud til mennesker med ondt i ryggen 2014"
 Medlemsrabat til Tivoli
 Som medlem af Dansk Kiropraktor Forening kan du købe årskort med rabat til dig selv, dine venner og familien. Fx får du lige nu 20 procent på sølvkort. Rabatperioden løber frem til 31. marts.
 For at opnå rabatten bedes du sende en mail til Janneke Abildskov på ja@dm.dk med angivelse af din faglige organisation, hvorefter du


text:
vil få tilsendt adgang + kode.
 KS Bestyrelse giver stolt stafetten videre.
 I efteråret 2013 besluttede Dansk Kiropraktor Forening og foreningen Kiropraktik & Sundhed (KS) et strategisk samarbejde med det formål at styrke synergien i alle dele af informationsarbejdet og "få mest mulig ud af pengene". Samarbejdet blev for alvor igangsat i starten af 2014 med ansættelsen af en kommunikationschef og sammenflytning i fælles lokaler på Frederiksberg.
 Den strategiske alliance har allerede båret masser af frugter. Antallet af klik på kiropraktorguiden.dk er steget eksplosivt. Vi er kommet på Facebook, vi får plantet positive historier i pressen og DKFs formand er regelmæssigt i pressen med debat og indlæg.
 DKF ønsker nu selv at tage hele ansvaret for opgaven, hvilket KS bestyrelse mener er en god ide. Den nuværende bestyrelse i KS har derfor besluttet at træde tilbage på KS's generalforsamling den 27. april og derved give mulighed for at DKF kan overtage bestyrelsesposterne i KS.
 KS's bestyrelse har orienteret nærmere om dette i et brev direkte til alle nuværende Kiroinfo-klinikker, og nævner her, at de ser det som et helt naturligt næste skridt og ønske DKF al mulig held og lykke i det fortsatte arbejde med den patient- og borgerrettede kommunikation.
 Formanden for DKF Lone Kousgaard Jørgensen er meget glad for beslutningen:
 "Det er ikke hver dag man får så stor en mulighed og jeg er rigtig glad for, at vi nu rykker helt tæt sammen og sikre rammerne for at videreudvikle det gode fundament, som KS/Kiroinfo er, og de resultater vi allerede har vist ved at arbejde tæt sammen i løbet af det første år i den strategiske alliance."
 "Jeg vil også sige den afgående bestyrelse i KS tusind tak for at have udviklet foreningen fra den oprindelige patientstøtteforening til den nuværende oplysningsvirksomhed for kiropraktik. Det er en vigtig epoke i den danske kiropraktorhistorie, der nu afsluttes. Det er derfor en modige og kloge beslutning, og jeg vil gøre alt for at leve op til det ansvar, der følger med opgaven."
 På nuværende tidspunkt er ca. 80% af klinikkerne medlem af KS's Kiroinfo-arbejde, og kontingentopkrævningen for 2015 vil blive udsendt i maj. På DKF's generalforsamlingen i november vil der blive fremlagt en model for et endnu tættere organisatorisk setup for samarbejdet.
 Kampagne for uddannelsen og karrieren
 ’Kiropraktik er mere end ryg-knækkeri’ er overskriften på en artikel, DKF har været med til at få bragt i gratisavisen Metroxpress i onsdags. Artiklen er også online på hjemmesiden: www.uddannelsesinformation.dk og bringes desuden i en uddannelsesavis til unge.
 Læs artiklen, som handler om at arbejde med sportskiropraktik på højt plan gennem et interview med landsholdskiropraktor Johannes Breum. Uddannelsesavisen omdeles på alle landets ungdomsuddannelser op til studievalgsfristen 5. marts.
 Både online og i uddannelsesavisen har artiklen følgeskab af annoncer for Klinisk Biomekanik. De er indrykket af DKF i samarbejde med Syddansk Universitet og gør bl.a. reklame for Åbent Hus-arrangement den 28. februar, hvor man kan møde kiropraktorstuderende og høre mere om uddannelsen.
 Et godt tip: Del artiklen på de sociale medier og se desuden guiden,


text:
der viser 10 andre ting, du kan gøre for at hjælpe til med at synliggøre kiropraktorers uddannelsesniveau OG rekruttere studerende til Klinisk Biomekanik
 Silkeborg hospital søger flere kiropraktorer
 Diagnostisk Center på Regionshospital Silkeborgs universitetsklinik for Innovative Patientforløb søger to kiropraktorer til faste fuldtidsstillinger.
 Fristen var i dag 19. februar, men er forlænget til søndag 1. marts.
 Læs opslaget her på Region Midts hjemmeside.
 Stillingerne er oprettet efter, hospitalet har oplevet gode erfaringer med de to kiropraktorer, der blev ansat i sommer. I jobopslaget står:
 "På baggrund af dette gode samarbejde ønsker vi at udvide vores rygaktivitet inden for det billeddiagnostiske område. Der opslås derfor en stilling med mulighed for rotation mellem klinisk kiropraktik og beskrivelse af billeddiagnostiske undersøgelser. Der vil være såvel klassisk radiologi som MR-undersøgelser og CT-undersøgelser i relation til vores rygcenter og patienter fra egen læge, der skal vurderes."
 Hospitalet tilbyder deltagelse i et dynamisk radiologisk team, som er organiseret omkring fagspecifikke relationer til de kliniske kolleger og driftsenheder. Afdelingens kerneområder med henblik på udvikling relaterer sig til hospitalets fokusområder, eksempelvis udredning af patienter mistænkt for alvorlig sygdom, reumatologiske sygdomme, non-invasiv kardiel billeddiagnostik, gastroenterologiske sygdomme, ryglidelser og ortopædkirurgiske lidelser – eksempelvis idrætsklinik.
 Læs interview med de to hospitalskiropraktorer, der blev ansat i sommer på Regionshospital Silkeborg
 Mangler i kalendere?
 DKF har fået genoptrykt vægkalenderen, som der har været stor efterspørgsel efter i år. Skriv til sekretariatet, hvis I har brug for flere i klinikken eller måske hjemme privat:
 BT skriver stort om nakkesmerter
 Fredag den 13. februar helliger BT forsiden og 3 sider inde i avisen til det aktuelle forskningsprojekt om ældres nakkesmerter. Forskningsprojektet beviser at kiropraktik i kombination med selvtræning halverer smerterne. Artiklen er kommet i stand med input fra DKF.
 Under overskriften ” Slip let for smerter i nakken” fortæller Jan Hartvigsen, kiropraktor og profeesor, bl.a. at:
 - Nakkesmerter et kæmpe problem. Og det er på tide at vi får gjort noget ved det. Vi skal have mere forskning end hidtil, så vi kan forebygge smerterne i nakken og komme dem til livs.
 I Dansk Kiropraktor Forening glæder man sig over forskningsresultaterne. Formand Lone Kousgaard Jørgensen udtaler bl.a.:
 - Det er meget vigtigt for os, at vi fortæller vores patienter, hvorfor de skal lave øvelserne derhjemme. Derfor er det dejligt, at der nu er bevis for, at kiropraktik og hjemmeøvelser hjælper.
 Rekordmange patienter giver medieomtale
 Dansk Kiropraktor Forenings formand Lone Kousgaard Jørgensen tog en omgang i mediemøllen torsdag den 11. februar. Medierne ville nemlig gerne høre vores bud på hvorfor flere og flere patienter går til kiropraktor. Foreløbig er historien nået ud til en lang række nationale, regionale og lokale medier via Berlingskes Nyheds Bureau – herunder som et nyhedsindslag til en række forskellige lokalradioer.
 Læs fx artiklen her:
 Dansk Kiropraktor Forening har i januar måned gennemført en undersøgelse af befolkningens kendskab til kiropraktik. Resultaterne giver et interessant billede af danskernes syn på og kendskab til kiropraktik.
 Herunder kan du læse de overordnede konklusioner:
 - Det overordnede kendskab til kiropraktik er rimeligt – 41 % har


text:
et nogenlunde kendskab. Men flere har et lille/meget lille (39 %) kendskab end et stort/meget stort (17 %)
 - Manipulering af muskler og led vurderes til at være kiropraktorenes klart vigtigste arbejdsområde (65 %) – herefter kommer triggerbehandling (44 %). Men samtale, undersøgelse og information vurderes også højt (25-30 %). Til gengæld vurderes specifikke behandlinger som laser- og akupunkturbehandlinger meget lavt (1-14 %). Denne trend går igen i de åbne besvarelser – ‘Knækket’ nævnes meget ofte.
 - Befolkningen har et godt billede af de enkelte professioners uddannelsesniveau – undtagen for kiropraktorerne. Kun 20 % af de adspurgte tror at kiropraktorerne har en længere videregående uddannelse. De fleste (50 %) tror at vi, som fysioterapeuterne, har en mellemlang uddannelse og hele (22 %) tror at vi har en kort 1-2 årig uddannelse. Mere end 70 % tror altså, at vi har en kortere uddannelse end vi har.
 - 37 % af befolkningen forbinder kiropraktorer med noget positivt. Ligeså mange er neutrale, mens 20 % forbinder kiropraktorer med noget negativt
 - Læger opleves som mest betydningsfulde profession (>70 % afgørende/stor betydning). Herefter kommer fysioterapeuter (63 % afgørende/stor betydning) og kiropraktorer (47 % afgørende/stor betydning), mens massører/wellness-personale vurderes nederst (21 %)
 Rapporten er udarbejdet af Epinion og PrimeTime kommunikation på baggrund af i alt 1.008 gennemførte interview med repræsentativt udvalgte danskere på 18 år og derover. Rapportens konklusioner kan dermed generaliseres til den danske befolkning på 18 år og derover.
 Årets første blog fra formanden
 Lone Kousgaard Jørgensen, DKF's formand, indleder blogindlægget på DKF Forum med at fortælle om, at bestyrelsen har taget hul på det nye år med sit årlige strategiseminar med gæster og oplæg udefra.
 Hun fortæller også om resultater fra en befolkningsundersøgelse. Den viser, at kendskabet til kiropraktik er nogenlunde, men det halter med kendskabet til kiropraktorernes lange videregående uddannelse.
 For øge effekten af de kommunikationsindsatser DKF foretager over for fx læger og befolkningen, opfordrer hun medlemmerne til at bakke op lokalt; invitere til samarbejde med de lokale sundhedsaktører, læger og fysioterapeuter og i den daglige kommunikation dele basisfakta om kiropraktorer. Det kan gøres med nedenstående tekst:, der kan kopieres og sættes ind i mails, breve, opslag på Facebook, hjemmesider, foldere osv:.
 TEKST TIL MAILS, FACEBOOKOPSLAG, BREVE M.V.:
 Fakta om kiropraktik:
 Kiropraktorer uddannes på Syddansk Universitet med en 5-årig kandidatuddannelse i Klinisk Biomekanik. Herefter følger en 1-årig supplerende, praktisk uddannelse, turnusuddannelsen. Bacheloruddannelsen er stort set identisk med medicinernes bachelor.
 En kiropraktor er autoriseret af Sundhedsstyrelsen og en integreret del af det danske sundhedsvæsen. Kiropraktorer beskæftiger sig med undersøgelse, diagnose, forebyggelse og behandling af smertetilstande og nedsat funktion i muskel- og skeletsystemet.
 Husk, at du også kan brande kiropraktorers uddannelsesniveau ved at hjælpe til med at gøre reklame for klinisk biomekanik op til forårets og sommerens ansøgningsfrister - se DKF's guide her
 Flere end nogensinde går til kiropraktor
 Et rekordstort antal patienter besøgte i 2014 en kiropraktor - men gennemsnitsudgiften pr. patient falder en smule. Det viser nye tal fra Danske Regioner.
 Antallet af patienter med smerter i muskler og led


text:
der bliver hjulpet af en kiropraktor har gennem de seneste 10 år været støt stigende – og i 2014 gik flere end nogensinde ind af døren til en kiropraktorklinik. Siden 2005 er antallet af patienter fra 305.000 i 2005 til 345.000 i 2014 – det svarer til en stigning på 13 %.
 - Jeg glæder mig over at flere og flere bliver opmærksomme på kiropraktorerne, når de får ondt i muskler og led. Jeg tror det skyldes, at befolkningen generelt er ved at opdage, at kiropraktorerne har specialistkompetencer, og de, patienterne, ved de kan regne med at få stillet den rigtige diagnose fra start, siger Lone Kousgaard Jørgensen, Formand for Dansk Kiropraktor Forening.
 Tallene viser også, at samfundets udgifter til kiropraktisk behandling gennem de seneste 5 år har været fastholdt på et relativt lavt niveau. Og det er til gavn for både samfund og patient.
 - Vi behandler flere og flere uden, at det offentliges udgifter stiger tilsvarende. Det er et tegn på, at vi lykkedes med at få færdigbehandlet flere patienter på kortere tid – og det er jeg rigtig glad for. Både for samfundet og for patienten der sparer penge, når gennemsnitsudgifterne falder, siger Lone Kousgaard Jørgensen.
 20 % af ældre har nakkesmerter - men kiropraktik hjælper
 20 % af ældre over 65 år lider af nakkesmerter
 I 2013 behandlede kiropraktorer 55.137 danskere i aldersgruppen 65+. Det svarer til 5,5 % af samtlige borgere i aldersgruppen.
 Andet hold nye studerende startet
 I sommer blev over 90 studerende optaget på kiropraktoruddannelsen Klinisk Biomekanik. Det er det højeste antal nogensinde. Tidligere kunne optages 65, men ministeriet godkendte at øge antallet i år. På studiet valgte man samtidigt at indføre studiestart to gange årligt, ligesom det kendes fra Medicin-studiet. Den ene gruppe af det nye store hold startede i september. I denne uge startede den anden gruppe.
 Tirsdag holdt Klinisk Biomekanik og studenterorganisationen Foreningen af Nordiske KiropraktorStuderende (FNKS) velkomstarrangement sammen med Nordisk Institut for Kiropraktik og Klinisk Biomekanik (NIKKB) og Dansk Kiropraktor Forening (DKF). Studieleder Henrik Hein Lauridsen holdt oplæg om uddannelsen og FNKS' formand Sune Hougaard om studenterforeningens aktiviteter. DKF's næstformand Rikke Krüger Jensen introducerede de nye studerende for kiropraktorernes fællesskab i DKF, og NIKKB's direktør Henrik Wulff Christensen fortalte om videnscentret.
 Dansk Kiropraktor Forening frikendt i Højesteret
 Højesteret har i sidste uge stadfæstet Østre Landsrets dom fra juli 2013 om frifindelse af Landssamarbejdsudvalget og Region Hovedstaden i den anlagte retssag vedr. lovligheden og gyldigheden af de pålagte lofter over udbetalinger til kiropraktorer (også kaldet højestegrænser). Sagen er anlagt af to kiropraktorer.
 Højesteret begrunder dommen med, at Landssamarbejdsudvalgets afgørelser om fastsættelse af højestegrænser for de to virksomheder har hjemmel i loven og overenskomsten.
 Højesteret finder endvidere, at der ikke er grundlag for at fastslå, at der burde være foretaget yderligere undersøgelser, samt at der heller ikke er grundlag for at tilsidesætte Landssamarbejdsudvalgtes konkrete skøn i de to sager.
 Højesteret finder endvidere, at der heller ikke er grundlag for at tilsidesætte afgørelserne som ugyldige på grund af inhabilitet for DKF’s medlemmer


text:
i LSU.
 Desuden finder Højesteret, at konkurrencelovens bestemmelse og EU’s konkurrenceretlige regler ikke finder anvendelse i sagen.
 Højesteret har pålagt de to kiropraktorer at betale i alt 150.000 kr. i sagsomkostninger til Landssamarbejdsudvalget og Region Hovedstaden. Hertil kommer yderligere 150.000 kr. i sagsomkostninger, som sagsøgerne blev pålagt at betale i forbindelse med landsretssagen. De i alt 300.000 kr. i sagsomkostninger fordeles ligeligt mellem DKF, Regionernes Løn og Takstnævn (RLTN) og Region Hovedstaden.
 I kan læse dommen i sin helhed her
 Dekan Ole Skøtt fra Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet holdt vanen tro tale for de flittige, nu tidligere studerende, og de kvitterede med bevingede ord fra studenterrepræsentanterne Karoline Hemmsen og Sofie Thesbjerg, der blandt andet viste øvelser fra undervisningen, og sågar sluttede af med en kiropraktorøvelse for hele auditoriet.
 Dansk Kiropraktor Forening protesterer mod ændringer af gabestok
 Dansk Kiropraktor Forening protesterer nu sammen med fire andre organisationer mod planlagte stramninger af den såkaldte gabestok for sundhedspersoner.
 ”Gabestokken” er det udtryk, mange sundhedspersoner bruger til daglig om sundhed.dk’s og Sundhedsstyrelsens lister over sundhedspersoner, der har tabt gentagne eller alvorlige klagesager, er under skærpet tilsyn, har fået påbud, eller som har fået indskrænket eller frataget deres autorisation.
 Regeringen lægger bl.a. op til, at afgørelser i klagesager og tilsynssager skal offentliggøres umiddelbart efter, at afgørelserne er truffet. Desuden er det regeringens intention, at man som sundhedsperson skal blive ved med at figurere på gabestokken, selv om man er gået på pension eller selv har fraskrevet sig sin autorisation.
 Kiropraktorerne er gået sammen med fire andre sundhedsorganisationer om en protest mod disse stramninger. De øvrige organisationer er Tandlægeforeningen, Danske Fysioterapeuter, Danske Fodterapeuter og Dansk Tandplejerforening.
 I et fælles høringssvar skriver de i fem organisationer, at hvis en afgørelse offentliggøres allerede dagen efter afgørelsen, risikerer man, at offentliggørelsen sker, før sundhedspersonen har modtaget beskeden om afgørelsen. Sundhedspersonen får dermed ikke mulighed for at indrette sig efter afgørelsens indhold, før patienter, medier mv. bliver informeret.
 De fem organisationer undrer sig endvidere over, at sundhedspersoner, der er gået på pension eller selv har fraskrevet sig autorisationen, skal blive ved med at figurere på listen. Eftersom intentionen med listen er, at patienterne skal kunne vælge behandler på et oplyst grundlag, giver det ingen mening, at sundhedspersoner, der ikke længere er erhvervsaktive, står på listen.
 Ny læseliste fra WFC
 World Federation of Chriropractic (WFC) har i dag lanceret The suggested reading list for chiropractic, som er en online databank med forskningsartikler relevante for kiropraktorer. Listen udarbejdes af et ekspertteam ledt af Dr. Greg Kawchuk fra University of Alberta, der er formand for WFC Research Council og aktuelt tilknyttet Nordisk Institut for Kiropraktik og Klinisk Biomekanik som gæsteforsker.
 Listen ligger på www.WFCsuggestedreadinglist.com - følg listen på Twitter: @WFCreadinglist
 Sådan kan du hjælpe med at rekruttere
 DKF har lavet en guide med 10 ting, du kan gøre for at hjælpe til med at øge kendskabet til kiropraktoruddannelsen op mod de to ansøgningsfrister i marts og juli.
 Guiden indeholder bl.a. film og links til indhold, der kan deles digitalt - fx på din egen


text:
eller din kliniks hjemmeside, men især på de sociale medier som Facebook, Twitter, Instagram og LinkdIn, hvor man ved en lille indsats kan skabe meget synlighed.
 Find guiden her på hjemmesiden
 Den 10-12. juni 2015 afholdes Musicians Health & Performance 2nd Conference, MHPC 2015, i på Odense Universitets Hospital.
 Konferencen er et forum for forskere, klinikere, musikere, musiklærere og andre med en særlig interesse i musikeres sundhed. Blandt de mange emner på konferencen er bl.a. muskuskeletale lidelser, psykologi og ydeevne, stress, musik i hjernen, hypermobilitet, børn og dans, genoptræning, fysioterapi, Alexanderteknik, forskningsmetoder, og sundhedsinnovation. Andre emner er også velkomne.
 - et fuldstændig videnskabelig program med hovedtalerne, abstracts, en bred vifte af korte mundtlige præsentationer og poster sessioner.
 - et bredt klinisk program med workshops, mundtlige oplæg, abstracts og andre aktiviteter inden for forebyggelse, undersøgelse og behandling af ydeevne-relaterede lidelser.
 Vigtigt at lytte til patienternes behov
 I dag onsdag den 21. januar skriver formanden for Dansk Kiropraktor Forening Lone Kousgaard Jørgensen i et debatindlæg i Jyllands-Posten bl.a.:
 "At omtrent hver tredje dansker lider af ondt i ryggen, at det hvert år koster det danske samfund et milliardbeløb i tabt arbejdsfortjeneste og sygedagpenge samt koster tungt på livskvaliteten hos de ramte, det tager det danske sundhedsvæsen desværre temmelig let på.
 Som formand for Dansk Kiropraktor Forening undrer det mig f.eks., at det kun er dem, der har været på sygehuset, der har krav på genoptræning.
 Får du en diskusprolaps, men klarer dig igennem med aktiv behandling og træning hos en rygspecialist, f.eks. en kiropraktor, uden at komme under kniven, ja, så må du da selv betale gildet.
 Det, jeg oplever gang på gang, er, at mange falder igennem og aldrig får den behandling, de bevisligt har brug for, og som kan forbedre deres livskvalitet mærkbart – og som kan spare samfundet for millioner."
 Læs hele indlægget her på JyllandsPostens hjemmeside
 Forsvar om ældres nakkesmerter
 6. februar 2015 udklækkes endnu en kiropraktor-ph.d. på dansk jord. Det er Michele Maiers, DC, MPH, fra Northwestern Health Sciences University, USA, som har gennemført et projekt om ældres nakkesmerter i samarbejde med Klinisk Biomekanik på Syddansk Universitet. Projektet har titlen "Chiropractic and exercise for elderly with neck pain: a mixed methods comparative effectiveness trial"
 Læs mere om tid og sted
 Tag med til verdenskongres og Athen
 Verdensforbundet World Federation of Chiropractic og European Chiropractors' Union holder årskongres i Athen i uge 20 i maj 2015. NIKKB og DKF arrangerer en medlemsrejse til kongressen til en yderst favorabel pris. Man kan desuden tilkøbe en rundrejse i den efterfølgende uge. Log ind med 'kiropraktor': www.ourworld.dk/rejselogin eller læs mere her
 Turnuscafe og 'Fra stud. til cand.' 5/3
 Så er der dato på den store turnusaften på Klinisk Biomekanik, hvor kommende turnuskandidater og tutorer kan møde hinanden, lige efter DKF's turnus-infomøde for studerende.
 Det sker 5. marts 2015 kl. 19.45 på Sundhedsvidenskabeligt Fakultet, Winsløwparken i Odense. Arrangementet er for studerende, der snart bliver færdige og skal i turnus, og for kiropraktorer, som søger en turnuskandidat. Hver kiropraktor præsenterer sig selv og


text:
sin klinik i plenum. Herefter er der en mere uformel mingling organiseret som speeddating.
 Læs mere her og meld dig til
 Manglende medicineffekt på forsiden
 Hver måned skriver Dansk Kiropraktor Forening ogh Kiropraktorguide sammen med Nordisk Institut for Kiropraktik og Klinisk Biomekanik en artikel i Magasinet Sundhed som læses af 180.000 danskere. I det seneste nummer, der udkommer i dag og ligger i venteværelser og på apoteker og posthuse landet over, er vores historie om, at Paracetamol ikke virker på rygsmerter kommet på forsiden.
 Læs artiklen på www.magasinet-sundhed.dk her
 DKF har indgået rabataftale med magasinet, som medlemmer kan abonnere på til deres klinik med rabat - ring til abonnementsservice på 70 27 11 55.
 Undervurdér ikke konservativ behandling
 Det er på tide, at vi stiller spørgsmål ved vores tiltro til kirurgi og holder op med at undervurdere aktiv behandling og træning. Træning og konservativ behandling skal "sexes op". Dét skriver den dansk-uddannede norske kiropraktor Jørgen Jevne i et blogindlæg på det ansete British Journal of Sports Medicine's hjemmeside. Fakta er, siger han, at kirurgi ikke altid virker så godt, som vi håber, og at det ikke er en hurtig løsning.
 Læs hele indlægget på blogs.bmj.com (på engelsk)
 Danskere i WFC-nyhedsbrev
 Kiropraktorernes verdensforbund World Federation of Chiropractic (WFC) lukkede 2014 med en kvartalsrapport, som bl.a. omtaler danske kiropraktorer - den ene på forsiden. Her ses Anni Preisler, som i sommer afsluttede et års arbejdsophold i WHO realiseret af et WFC-stipendium og midler fra Kiropraktorfonden. Anni Preisler deltog i et længerevarende projekt, som videreudvikler klassifikationssystemet ICD. Senere beretter nyhedsbrevet om Henrik Hein Lauridsen, der modtog DKF's ærespris Kiropraktorprisen i forbindelse med Faglig Kongres 2014.
 Også WFC's uddannelseskonference i Miami, den forestående verdenskongres i Athen i maj og aktiviteter rundt om i verdenen på World Spine Day omtales.
 På siderne med diverse nyheder fra medlemslandene kan man læse om den britiske kiropraktorforenings nye visioner, at Polen opretter den første kiropraktoruddannelse i Østeuropa på universitet i Gdansk og i samarbejde med AECC, at der starter en ny uddannelse i Kina og at der er lovregulering på vej i Japan.
 Der står også at læse, at den norsk-svenske kiropraktor, ph.d. Iben Axén, der netop har afsluttet sit post doc-projekt tilknyttet Karolinska Instituttet i Stockholm og Klinisk Biomekanik på Syddansk Universitet, overtager professor Charlotte Leboeuf-Ydes plads i WFC's forskningsråd.
 Læs WFC's Quarterly World Report fra december 2014
 Husk, at du kan rejse med DKF og NIKKB til verdenskongressen i maj.
 > Læs om rejsen:
 www.ourworld.dk/rejselogin - brug koden 'kiropraktor'
 > Læs om kongressen:
 www.wfc.org/congress2015
 Æresmedlem Henning Hviid død
 Kiropraktor og tidligere formand for Dansk Kiropraktor Forening 1961-64 Henning Hviid er død, 88 år gammel. Henning Hviid bisættes fra Frederikskirken, 8270 Højbjerg, den 10. januar 2015 kl. 13.00.
 Hennings søn, Carsten Hviid, har på DKF Forum skrevet en meddelelse til foreningens medlemmer om dette.
 DSKKB's generalforsamling 24.april
 Til verdenskongres i Athen? Følges med DKF og spar penge: log ind med 'kiropraktor'
 Spot på lige vilkår for prolapspatienter i KIROPRAKTOREN
 Prolapsforløbet - hvem, hvad, hvor?
 Kontakt kommunikationschef Christian


text:
Højesteret Om anklagemyndighedens frafald af kontraanke over for den ene af to tiltalte
 Om anklagemyndighedens frafald af kontraanke over for den ene af to tiltalte
 Sag 121/2019
 Dom afsagt den 9. januar 2020
 Anklagemyndigheden var ikke som følge af ankefrafald over for en medtiltalt afskåret fra at påstå skærpelse i ankesagen mod T. Straffen fastsat til fængsel i 80 dage, der blev gjort betinget med vilkår om samfundstjeneste
 T var ved landsretten fundet skyldig i grov vold, idet han i september 2018 foran en bar i Københavns Lufthavn var strafferetligt medansvarlig for den vold, som en medtiltalt havde udøvet mod en forurettet, der blev tildelt flere skub, et knytnæveslag i ansigtet samt et slag i panden med et ølglas, hvorved han pådrog sig en flænge i panden. T var for dette forhold idømt 60 dages ubetinget fængsel, hvilket var en skærpelse af den straf på 60 dages betinget fængsel med vilkår om samfundstjeneste, som han var idømt ved byretten.
 Medtiltalte havde forud for landsrettens behandling af ankesagen ønsket at frafalde sin anke, hvis anklagemyndigheden samtidig frafaldt sin kontraanke til skærpelse. Dette havde anklagemyndigheden imødekommet. T havde ikke frafaldt sin anke.
 Spørgsmålet for Højesteret var, om anklagemyndigheden som følge af ankefrafaldet over for medtiltalte var afskåret fra at påstå skærpelse i ankesagen mod T.
 Højesteret anførte, at retsplejelovens regler om anke til landsretten ikke indeholder nogen bestemmelse om spørgsmålet. Der er heller ikke grundlag for at udlede af straffelovens § 80, hvorefter straffastsættelse skal ske under hensyntagen til ensartethed i retsanvendelsen, at anklagemyndigheden er afskåret fra at påstå – og domstolene fra at idømme – en tiltalt en strengere straf end en medtiltalt, der er dømt i samme omfang som den ankende, men som ikke er omfattet af anken. Højesteret fandt, at T ikke kunne anses for at have haft en berettiget og beskyttelsesværdig forventning om, at anklagemyndighedens frafald af kontraanken over for medtiltalte i forbindelse med dennes ankefrafald også havde betydning for Ts anke til landsretten.
 Højesteret fandt på den anførte baggrund, at anklagemyndigheden ikke under ankesagen, hverken for landsretten eller Højesteret, havde været afskåret fra at påstå skærpelse af den straf, som byretten havde idømt T.
 Højesteret fandt af de grunde, der var anført af landsretten, og under hensyntagen til den generelle forhøjelse i maj 2018 af straffen for grov vold, at straffen skulle forhøjes til fængsel i 80 dage. Højesteret fandt, at der efter de regler, der var gældende på gerningstidspunktet, efter en samlet vurdering var tilstrækkeligt grundlag for undtagelsesvis at gøre straffen betinget med vilkår om samfundstjeneste.
 Landsretten var nået til et andet resultat for så vidt angår strafudmålingen.


text:
Skat.dk: D.A.4.5.3 Salg af aktiver som led i en virksomhedsoverdragelse
 Dette afsnit beskriver reglerne for, hvornår der skal betales moms ved salg af aktiver fra en virksomhed, når dette sker som led i en hel eller delvis overdragelse af virksomheden. Se ML § 8, stk. 1, 3. og 4. pkt.
 Hvorfor er virksomhedsoverdragelser undtaget fra momspligt?
 Meddelelsespligt og momsregistrering af nye indehavere
 Hel eller delvis virksomhedsoverdragelse
 Tilbageregulering
 afsnit D.A.11.1.3.2.4 om fradrag for bl.a. rådgivningsydelser ved momsfri virksomhedsomdannelse
 afsnit D.A.18.2 om "Hvem kan benytte brugtmomsordningen", hvor den nye indehaver kan bruge brugtmomsreglerne ved videresalg af varer, som er omfattet af en momsfri virksomhedsoverdragelse.
 Når virksomhedens aktiver overdrages som led i en hel eller delvis virksomhedsoverdragelse undtages transaktionen fra beskatning. Der skal derfor ikke beregnes moms ved salg af en momsregistreret virksomheds varelager, maskiner og andre driftsmidler, når salget sker som led i en hel eller delvis overdragelse af virksomheden. Se ML § 8, stk. 1, 3. pkt.
 Bestemmelsen har til formål at forebygge de tab for statskassen, der kan opstå som følge af den overdragende virksomheds manglende betalingsevne. Den overdragende virksomhed kan derfor ikke frivilligt vælge at opkræve og afregne moms i forbindelse med sådanne virksomhedsoverdragelser.
 Hvis en virksomhed løbende har salg af varer, maskiner og andre driftsmidler, herunder en landbrugsvirksomheds salg af husdyr, og salget sker som et naturligt led i driften af virksomheden, skal der beregnes moms efter de almindelige regler.
 I forbindelse med en momsfri virksomhedsoverdragelse vil der ofte være en pligt til at regulere tidligere foretagne momsfradrag for investeringsgoder efter reglen i ML § 43, stk. 3, nr. 5. Regulering kan dog undlades, hvis køberen overtager reguleringsforpligtelsen. Se afsnit D.A.11.7.4.5.5 om regulering af den fradragsberettigede købsmoms ved virksomhedsoverdragelser.
 Virksomheden skal inden otte dage efter overdragelsen informere told- og skatteforvaltningen om den nye indehavers navn og adresse samt om salgsprisen for de overdragne aktiver. Se ML § 8, stk. 1, 4. pkt.
 Det er en betingelse for momsfriheden, at den nye ejer er eller bliver momsregistreret efter ML §§ 47, 49, 51 eller 51a.
 Den nye ejers momsregistrering er dog ikke i sig selv nok til, at der foreligger en overdragelse af virksomheden i momslovens forstand. Se SKM2006.613.ØLR.
 Betingelsen om, at den nye indehaver skal momsregistreres, blev indsat i lov nr. 375 af 18. maj 1994 - om end omformuleret ved lov nr. 1134 af 4. december 2009 dog uden materielle ændringer - og det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at det er en betingelse for, at overdragelsen omfattes af § 8, stk. 1, 3. pkt., at virksomheden drives videre af den nye indehaver som registreret virksomhed.
 Momsregistreringen skal på denne baggrund knytte sig til den overdragne virksomhed, som fortsat skal være registreringspligtig, om end den ikke behøver at blive videreført i fuldstændig samme form. Se SKM2017.18.SR.
 En overdragelse af en momsfritaget virksomhed kan omfattes af momslovens § 8, stk. 1, uanset køberen ikke momsregistreres. Se SKM2017.18.SR.
 Sondringen betyder, at der skal betales moms, når en virksomhed overdrager størstedelen af virksomhedens driftsmidler til en forhandler fx automobilforhandler, maskinforhandler,


text:
kreaturhandler m.fl., og forhandleren efter købet, sælger driftsmidlerne til forskellige kunder. Forhandleren fortsætter jo ikke driften af virksomheden.
 Når man overdrager en virksomhed, træffer parterne typisk aftale om, at der i overdragelsen medfølger fx varelager, produktionsrettigheder og andre immaterielle aktiver, der sammen danner et fundament for driften. Derimod behøver en virksomheds debitormasse ikke at skulle overdrages sammen med de øvrige aktiver, fordi debitormassen ikke er nødvendig for virksomhedens fortsatte drift. Det er heller ikke et krav, at virksomhedens bygninger overdrages, fordi virksomheden, eller dele af denne, kan drives fra den nye ejers egne lokaliteter.
 Køber overtog den væsentligste del af sælgers varelager. Samtidig med købet, blev sælgers personale og lejede lokaler opsagt. Sælger drev herefter ikke længere virksomhed, men måtte anses for et hvilende selskab. Sælgers bortviste salgschef og salgsassistent, varetog for køber de samme arbejdsopgaver med salg til de samme kunder. Salget af varelageret er derfor omfattet af reglerne om overdragelse af virksomhed og køber af varelageret er dermed ikke berettiget til at fradrage momsen af varekøbet. Se TfS1999, 87HD eller nærmere TfS1997, 475VLD, idet Højesteret henviser til de af Landsretten anførte grunde.
 Køber erhvervede væsentlige dele af sælgers varelager. Sælger besluttede en uge efter, at indstille den drevne virksomhed. Køber erhvervede senere inventaret, og ansatte sælgers direktør samt overtog sælgers to hovedagenturer. Overdragelsen af varelageret og inventaret er derfor sket som led i en virksomhedsoverdragelse og køber har ikke fradrag for momsen. Se TfS1999, 918HD eller nærmere TfS1998, 254VLD, da Højesteret henviser til de af Landsretten anførte grunde.
 EU-domstolens fortolkning af begrebet "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse"
 EU-domstolen har udtalt, at begrebet "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse, mod eller uden vederlag, eller i form af indskud i et selskab" i momssystemdirektivets artikel 19, 1. led (dagældende 6. momsdirektivs artikel 5, stk. 8, 1. pkt.), skal fortolkes således, at det omfatter overdragelse af en forretning eller en selvstændig del af en virksomhed, som omfatter materielle aktiver og eventuelle immaterielle aktiver, som tilsammen udgør en virksomhed eller en del af en virksomhed, der kan forsætte med at drive en selvstændig økonomisk virksomhed, men at begrebet ikke omfatter en ren overdragelse af goder som salg af en varebeholdning. Se C-497/01, Zita Modes Sàrl.
 Efter artikel 19, 1. led, er det ikke et krav, at modtageren forud for en virksomhedsoverdragelse udøver samme type af erhvervsvirksomhed som overdrageren, ligesom det heller ikke er et krav, at modtageren har tilladelse til at udøve den virksomhed, som det overdragne gør det muligt at udøve.
 Salg af de aktiver, der ikke indgår i den momsfrie overdragelse, behandles som et almindeligt salg af virksomhedens aktiver. Se SKM2003.302.LSR, SKM2005.454.VLR, og SKM2006.613.ØLR. Se afsnit D.A.4.5.2 om salg af virksomhedens aktiver.
 Overdragelse af fast ejendom vil efter omstændighederne skulle anses for en hel eller delvis virksomhedsoverdragelse i henhold til ML § 8, stk. 1, 3. pkt.
 EU-domstolen har i sag C-408/98, Abbey National, behandlet en sag vedrørende virksomhedsoverdragelse i relation til overdragelse af fast ejendom. Dommen vedrører spørgsmålet om fradragsret for udgifter, der afholdes


text:
i forbindelse med virksomhedsoverdragelser, og er gengivet i detaljer i afsnit D.A.11.1.3.2.4 om fradrag ved momsfri virksomhedsoverdragelse.
 Som følge af EU-domstolens afgørelse i Abbey National kan det have betydning for den overdragende virksomheds fradragsret, om overdragelsen af en fast ejendom skal kvalificeres som en hel eller delvis virksomhedsoverdragelse, eller om den alene skal kvalificeres som en afgiftsfritaget levering af fast ejendom i henhold til ML § 13, stk. 1, nr. 9. Se bl.a. SKM2005.454.VLR og SKM2006.613.ØLR som behandler samspillet mellem ML § 8, stk. 1, 3. pkt. og ML § 13, stk. 1, nr. 9.
 Salg af ejendomme som feriehuse til ikke-momsregistrerede købere, udgør ikke en overdragelse af en virksomhed eller en del af denne i momsretlig forstand, jf. ML § 8, stk. 1, 3. pkt. Det forhold, at sælger efter salget af de sidste ejendomme er ophørt med sin momsregistrerede udlejningsvirksomhed, fører ikke til et andet resultat. Sælger har dermed ikke fradragsret for moms af afholdte ejendomsmæglerudgifter mv. ud fra et generalomkostningsprincip, eftersom der ikke er tale om en virksomhedsoverdragelse, men derimod om enkeltstående salg af en række ferielejligheder i en tidligere hotelvirksomhed til forskellige ikke momsregistrerede private købere. Se SKM2005.454.VLR.
 Salg af ejendom er ikke sket som led i en virksomhedsoverdragelse omfattet af ML § 8, stk. 1, 3. pkt., når ejendommen ikke er solgt til den samme som overtog virksomhedens øvrige aktiver. Se SKM2005.528.LSR.
 Salg af momspligtig udlejningsejendom kan ikke anses for en virksomhedsoverdragelse efter ML § 8, stk. 1, 3. pkt., men er omfattet af ML § 13, stk. 1, nr. 9, om levering af fast ejendom, når virksomhed med udlejning af denne ejendom ophører ved overdragelsen, fx fordi køberen selv vil anvende ejendommen. Sælgeren kan derfor ikke fradrage momsen af en ejendomsmæglerudgift afholdt i forbindelse med salget ud fra et generalomkostningsprincip, da udgiften ikke knytter sig til en virksomhedsoverdragelse, men derimod knytter sig umiddelbart og direkte til en momsfri levering af fast ejendom. Se SKM2006.613.ØLR.
 Overdragelse af samtlige anparter i et selskab, der udelukkende indeholder en væsentlig ombygget/renoveret ejendom med fem momsfrie lejemål og to momspligtige lejemål, er en virksomhedsoverdragelse, når ejendommen er drevet som en momspligtig henholdsvis momsfritaget udlejningsejendom. At sælger havde erhvervet ejendommen med det formål at til-/ombygge/renovere den med henblik på videresalg, ændrer ikke det forhold, at ejendommen blev drevet som en udlejningsejendom også efter overdragelsen og at en del af lejemålene, der ikke blev berørt af ombygningen, vedblev med at være udlejet medens ombygningen stod på. Se SKM2013.59.SR.
 Overdragelse af et ejendomsprojekt til et 100% ejet, momsregistreret, datterselskab blev af Skatterådet anset som en virksomhedsoverdragelse efter ML § 8, stk. 1, 3. pkt.. Ejendomsprojektet bestod af opførelse af et antal ejerlejligheder med henblik på salg, videre indgik en aftale med en underleverandør med hensyn til udførelse af entreprenørarbejdet i projektet, samt en aftale med en ejendomsmægler, der skulle stå for at formidle salget af de enkelte ejerlejligheder. Se SKM2017.600.SR.
 Overdragelse af et areal, der af det sælgende selskab blev anvendt i forbindelse med dets momspligtige aktiviteter, der dels udgør havnedrift og


text:
dels udgør erhvervsmæssig udlejning af fast ejendom, i hvilken forbindelse selskabet var frivilligt registreret for udlejning af fast ejendom, kan ikke anses som en momsfri virksomhedsoverdragelse, jf. ML § 8, stk. 1, 3. pkt. Selvom køber overtager lejekontrakterne ved købet, finder Skatterådet ikke, at dette er ensbetydende med, at køber har til hensigt selv at fortsætte driften af udlejningsvirksomheden, eller at udøve en driftsmæssig anvendelse af de overdragne aktiver, der kan sidestilles hermed.
 Dette begrundes med, at det af det betingede skøde fremgår, at det ikke er købers hensigt, at videreføre sælgers momspligtige virksomhed, men i stedet at anvende det pågældende areal til opførelse af hotel, kontorer og butikker mv., ligesom en 'startredegørelse' bekræfter denne hensigt. En 'startredegørelse' udarbejdes af den kommunale teknik- og miljøforvaltning, og er den officielle igangsætning af lokalplanarbejdet. Af 'startredegørelsen' fremgår det bl.a. at det er hensigten at nedrive de eksisterende bygninger, og bygge nyt. Se SKM2013.824.SR. Landsskatteretten stadfæster spørgsmålet vedrørende virksomhedsoverdragelse i SKM2016.634.LSR.
 xOverdragelse af grund, byggeretter og byggeprojekt til datterselskaber, blev af Skatterådet ikke anset som en virksomhedsoverdragelse efter ML § 8, stk. 1, 3. pkt. Afgørelsen blev begrundet med, at betingelsen om, at der skal være tale om overdragelse af en økonomisk enhed, der kan drives selvstændigt, ikke var opfyldt.
 Af aftalen mellem ejer-selskabet og datterselskaberne fremgik det, at det, der skulle forstås som 'projektet', var udnyttelse af de til grunden hørende byggeretter til at projektere og opføre et antal bolig- og erhvervsejerlejligheder mv. Efter en samlet vurdering, afgjorde Skatterådet, at der ikke kunne være tale om en virksomhedsoverdragelse, fordi grunden endnu ikke var byggemodnet, at der ikke forelå byggetilladelse, at der ikke var indgået aftale med en entreprenør om opførelse eller lignende af den kommende ejendom, at der ikke var indgået aftale med en ejendomsmægler om salg af de fremtidige ejerlejligheder, at der ikke var indgået lejekontrakter vedrørende udlejning af de fremtidige lejligheder, samt at finansieringen endnu ikke var på plads.
 Transaktionen i sagen vedrørte et momspligtigt salg af en byggegrund (inkl. byggeretter), samt visse aktiviteter udarbejdet i forbindelse med at udvikle grunden. Disse elementer kunne tilsammen ikke vurderes som værende en selvstændig økonomisk virksomhed, der blev ikke overdraget en virksomhed i drift. Endvidere blev det bemærket, at der ingen kendskab til hvilken indtægt eller hvornår en eventuel indtægt ville kunne registreres. Se SKM2018.619.SR.x
 Hvis der fejlagtigt er beregnet moms ved salg af driftsmidler mv. som led i en hel eller delvis virksomhedsoverdragelse, skal sælgeren (den for hvis regning salget sker) berigtige fejlen overfor køberen. Dette sker ved, at sælgeren udsteder en kreditnota til køberen på momsbeløbet og betaler det beregnede momsbeløb tilbage.
 Køberen kan i disse tilfælde ikke få fradrag for købsmomsen. Hvis salgsbeløbet, inkl. det beregnede momsbeløb, efter nærmere aftale med kreditor er indbetalt til finansieringsselskaber, pengeinstitutter eller realkreditinstitutter mv., har sælger stadig pligt til at foretage momsmæssig regulering.
 Dette gælder også i de tilfælde, hvor handlen fx er indgået af et pengeinstitut efter fuldmagt fra sælgeren.
 Tilbageregulering af en købers indgående moms kan undlades, i de tilfælde hvor sælgeren


text:
ikke kan tilbagebetale momsbeløbet til køber, og køber i begrundet god tro har anset handlen for at skulle ske med momsberegning. I disse tilfælde skal det af sælger beregnede momsbeløb berigtiges over for told- og skatteforvaltningen. Se TfS1999, 87HD og TfS1999, 918HD, hvor køberen ikke kunne antages at være i begrundet god tro.
 Det er en forudsætning for en momsfri overdragelse efter ML § 8, stk. 1, 3. punktum, at aktiverne fortsat anvendes i forbindelse med en momspligtig virksomhed, fx udlejningsvirksomhed. Hvor et trafikselskab som via et leasingselskab indkøber nye busser som skal udlejes til trafikselskabet og derpå fusionerer mellem trafikselskabet og leasingselskab, er der tale om en fusion som ikke kan gennemføres som en momsfri overdragelse efter ML § 8, stk. 1, 3. pkt. Efter fusionen er det nemlig netop meningen, at busserne i anvendelse skal overgå fra momspligtig udlejningsvirksomhed til momsfri personbefordring. Overdragelse kan derfor ikke ske momsfri iht. ML § 8, stk. 1, 3. punktum. Se TfS1996, 187TSS.
 Overdragelse af en leasingaftaleportefølje mellem søsterselskaber, kan sidestilles med overdragelse af en del af en virksomhed, selvom der ikke er oprettet en særskilt aftale mellem parterne. Når der foreligger et internt notat om at nye leasingaftaler kun kan tegnes i købers regi og når sælger og køber iøvrigt heller ikke kan godtgøre, at der er indgået nye leasingaftaler af sælger efter overdragelsen af leasingaftaleporteføljen, må overdragelsen af leasingaftaleporteføljen sidestilles med overdragelse af en del af en virksomhed. Se TfS1997, 812ØLD.
 Salg af en virksomheds inventar i forbindelse med bortforpagtning af hoteldrift er omfattet af ML § 8, stk. 1, 3. punktum og der kan godkendes fradrag for momsen af udgifterne til de tjenesteydelser, der er erhvervet for at gennemføre denne overdragelse, da disse udgifter anses for at have haft en direkte og umiddelbar tilknytning til den del af selskabets økonomiske virksomhed, der vedrører hotelvirksomhed, som er fuldt momspligtigt. Se SKM2001.271.LSR.
 Omdannelse af kommanditselskabet til et aktieselskab må anses som en virksomhedsoverdragelse omfattet af ML § 8, stk. 1. Se SKM2004.184.LSR.
 Salg af ejendom er ikke sket som led i overdragelse af en virksomhed eller en del af denne efter ML § 8, stk. 1, 3. pkt., når sælger kun overdrager ejendommen og ikke udlejningsvirksomhed inkl. lejemål m.m. Køber fortsætter ikke med at drive udlejningsvirksomhed fra ejendommen, men anvender ejendommen i forbindelse med ejendomsmæglervirksomhed. Sælger må dermed anses for at have foretaget levering af fast ejendom, der er momsfritaget efter ML § 13, stk. 1, nr. 9. Se SKM2004.236.LSR.
 Salg af ejendom til en vognmand er ikke sket som led i overdragelse af en virksomhed eller en del af denne efter ML § 8, stk. 1, 3. pkt., når køber af ejendommen ikke er fortsat med at drive smedieforretning fra ejendommen, men har anvendt ejendommen i forbindelse med drift af en vognmandsforretning. Sælger har derfor foretaget en levering af en fast ejendom, der er momsfritaget i henhold til ML § 13, stk. 1, nr. 9. Se SKM2005.485.LSR.
 Hvis A overdrager sin landbrugsejendom til en landmand, der driver ejendommen videre med


text:
malkekvægsproduktion, svineproduktion eller planteavlsproduktion vil det anses som værende en virksomhedsoverdragelse jf. ML § 8, stk. 1, 3. pkt. Hvis A overdrager sin landbrugsejendom til en køber, som udlejer det tilhørende jordareal og udhusbygninger til en anden landmand, vil det ikke anses som værende en virksomhedsoverdragelse. Hvis A overdrager sin landbrugsejendom uden besætning og maskiner, fordi køber ikke ønsker at overtage disse aktiver, men kun ønsker at drive jordtilliggendet, hvori ejendommens driftsbygninger indgår, vil det ikke anses som værende en virksomhedsoverdragelse. Se SKM2007.842.SR.
 En sælger driver ikke økonomisk virksomhed med erhvervsmæssig udlejning af fast ejendom, i den situation hvor sælger ikke har haft indtægter ved udlejning i sin ejertid på 1-2 dage. Sælger foretog køb og videresalg samme dag eller få dage senere. Sælgers køb af ejendomme skete, når der i henhold til et forløb tilrettelagt i samarbejde med søsterselskabet kunne ske videresalg med fortjeneste i henhold til et 10 mands projekt udbudt af søsterselskabet. Sælger kan således ikke anses for at have drevet økonomisk virksomhed med udlejning af fast ejendom. Se SKM2008.423.HR eller nærmere SKM2006.647.VLR, idet Højesteret henviser til de af Landsretten anførte grunde. Højesteret anfører videre, at sælger driver økonomisk virksomhed med salg af ejendomme. Salgene til 10-mandsselskaberne er derfor ikke virksomhedsoverdragelser i ML § 8's forstand, men er levering af goder. Se SKM2008.423.HR.
 xC-17/18, Mailatx xÆgteparret Mailat udlejede gennem et selskab fast ejendom, inventar og formuemasse til brug for drift af en restaurant. Lejeren fortsatte driften af restauranten under samme navn.
 EU-Domstolen udtalte, at begrebet "hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse" skal fortolkes således, at det ikke dækker den situation, hvor en fast ejendom, som anvendes til kommerciel udnyttelse, udlejes med samtlig investeringsgoder og inventar, der er nødvendige for denne udnyttelse, selv om lejeren viderefører udlejerens virksomhed under samme navn.x
 C-651/11, X BV 6. momsdirektivs artikel 5, stk. 8, og artikel 6, stk. 5, skal fortolkes således, at overdragelse af 30 pct. af aktierne i et selskab, til hvilket overdrageren leverer momspligtige tjenesteydelser, ikke udgør hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse i bestemmelsernes forstand, uanset at de øvrige aktionærer praktisk talt samtidig overdrager resten af aktierne i dette selskab til den samme person, og uanset at denne overdragelse hænger snævert sammen med de ledelsesopgaver, som er udført for det samme selskab.
 C-444/10, Christel Schriever Ejendomsretten til en detailforretnings varebeholdning og erhvervsinventar blev overdraget til en køber. Samtidig blev forretningens lokaler på ubestemt tid, men opsigeligt med kort varsel af begge parter, udlejet til køberen. Under forudsætning af, at de overdragne varer (varebeholdning og erhvervsinventar) er tilstrækkelige til, at køberen på varig vis kan fortsætte med en selvstændig økonomisk virksomhed, udgør overdragelsen en hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse i den betydning, som begrebet anvendes i artikel 5, stk. 8 i 6. momsdirektiv (nu Momssystemdirektivets artikel 19).
 C-29/08, AB SKF Når den foregående erhvervelse og besiddelse af selskabsandele i datterselskaber har udgjort økonomisk virksomhed, så udgør også moderselskabets salg af selskabsandelene økonomisk virksomhed, idet salget dog er en momsfritaget transaktion. Det er


text:
en konkret vurdering, om der i stedet er tale om en virksomhedsoverdragelse.
 Skattestyrelsen finder, at det må bero på en konkret vurdering, om en overdragelse af datterselskabsandele kan sidestilles med en virksomhedsoverdragelse omfattet af lovens § 8, stk. 1, 3. pkt.
 Skattestyrelsen finder, at et moderselskabs (herunder et holdingselskabs) overdragelse af kapitalandele i et datterselskab i almindelighed i momsmæssig henseende må betragtes som et salg af aktier omfattet af momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra e, og ikke en virksomhedsoverdragelse, idet der ikke ved transaktionen sker en overdragelse af selve virksomhedens aktiver og aktiviteter fra en afgiftspligtig person til en anden, men alene en overdragelse af kapitalandele.
 Derimod kan en aktieoverdragelse efter omstændighederne sidestilles med en virksomhedsoverdragelsestransaktion, hvis en overdragelse af en given virksomhed (herunder en gren af en virksomhed) omfatter overdragelse af aktier, herunder aktier i helejede datterselskaber. Se SKM2011.717.SKAT.
 Dommen fastslår, at fritagelsesbestemmelsen i 6. momsdirektivs artikel 13, jf. ML § 13, ikke er relevant, når der er tale om en hel eller delvis overdragelse af en samlet formuemasse efter 6. momsdirektivs artikel 5, stk. 8, jf. ML § 8, stk. 1, 3. pkt.
 Abbey National-dommen er gengivet i detaljer i afsnit D.A.11.1.3.2.
 Af de grunde, der er anført af landsretten, se Vestre Landsrets dom i SKM2006.647.VLR, tiltræder Højesteret, at H1 A/S ikke har drevet økonomisk virksomhed med udlejning af fast ejendom. Selskabet har drevet økonomisk virksomhed med salg af ejendomme. Salgene til 10-mandsselskaberne var derfor ikke virksomhedsoverdragelser i ML § 8's forstand, men var levering af goder. H1 har herefter ikke ret til momsfradrag for de omtvistede ydelser på grundlag af generalomkostningsprincippet. H1s fradrag er således udelukket efter ML § 37, stk. 1, jf. § 13, nr. 9, medmindre fradragsretten følger af den frivillige momsregistrering i medfør af ML § 51, stk. 1, sidste punktum. Højesteret finder, at momslovens § 51, stk. 1, sidste punktum, efter ordlyden, forarbejderne og sammenhængen med artikel 13, punkt C, i 6. momsdirektiv (nu momssystemdirektivets artikel 137), må forstås således, at bestemmelsen kun giver mulighed for fradrag af indgående moms, der er betalt i forbindelse med erhvervelse af ydelser til brug for køb af en fast ejendom, men ikke i forbindelse med erhvervelse af ydelser til brug for salg af en fast ejendom, jf. momsbekendtgørelsens § 39, stk. 1 (nu § 53, stk. 1). H1s udgift til projektomkostninger må anses for ydelser til brug for salget af de faste ejendomme, og der er herefter heller ikke fradrag som følge af den frivillige momsregistrering. Højesteret stadfæster herefter dommen.
 Højesteret henviser til Vestre Landsrets dom SKM2006.647.VLR for en nærmere begrundelsen for at sælger ikke drev økonomisk virksomhed med udlejning af fast ejendom.
 TfS1999, 918HD
 Højesteret henviser til Vestre Landsrets dom TfS1998, 254VLD, for en nærmere begrundelsen for, at overdragelse af varelager var virksomhedsoverdragelse og køber derfor ikke kunne fradrage moms ved køb af varelageret.
 TfS1999, 87HD
 Af de grunde, som er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at overdragelsen af varelageret mv. er anset for omfattet af den dagældende ML § 12, stk.