text:
man lokalt ikke
 blive enige med ledelsen om nye regler, da ledelsen ønskede alt fjernet som efter vores opfattelse
 sikrede medarbejderne ordentlige arbejdsforhold på døgncentret. Bl.a. hvor mange der skulle være
 på vagt om aftenen, natten og weekend, med det resultat at medarbejderne kunne komme til at side
 alene på hele vagter, da hjemmevagtsordningen også skulle fjernes. Da ledelsen ønskede at spare på
 lønudgifterne, især overarbejdsbetalingen.
 Det resulterede i at TDC den 4. april 2014 opsagde gældende vagtreglerne og protokol af 31. august
 2011 som knyttede sig til vagtreglerne, dette medførte arbejdsnedlæggelse på Døgncentret.
 Efter flere forhandlinger mellem Landsklubben og TDC med bl.a. udskydelse af deadline for nye
 vagtregler måtte vi konstatere at enighed ikke kunne opnås og medarbejderne nedlagde arbejdet.
 TDC fastholdt opsigelsen og krævede sig frigjort af vagtregler og lokalaftale jf. funktionæroverenskomstens § 23 stk. 3 (Regler for opsigelse af lokalaftaler). Derfor afholdtes mæglingsmøde mellem
 DI og Dansk Metal den 26. juni 2014 som resulterede i at vagtregler og lokalaftale bortfaldt pr. 30.
 juni 2014. Således at medarbejderne fra den dag kun er omfattet af Døgncenteraftalen (lokalaftale 4
 C) og resten af overenskomsten.
 Dette har medført en masse problemer for medarbejderne som har problemer med afvikling af overarbejde, dårligt psykisk arbejdsmiljø, dårlig vagtplanlægning som resulterer i megen omlægning af
 arbejdstid. Medarbejderne føler at sammenhænget mellem arbejdsliv og privatliv er ødelagt og de
 første er nu sygemeldt på grund af stress.
 Situationen er uholdbar på lang sigt og tillidsrepræsentanterne har prøvet at indgå aftale med lederen af døgncentret om løsning af nogle af problemerne, men indtil nu uden held. Flere mindre brud
 på overenskomsten er påtalt over for HR konsulenten i TDC Drift, som efterfølgende har rettet dem
 op. Men der opstår stadig ting som ikke er i orden. Derfor er startet forhandling med TDC, hvor det
 næste møde er den 27. oktober 2014, målet er at finde løsninger på problemerne og aftale hvordan
 tingene gøres fremadrettet.
 2.1.2.14. Aldersdiskrimination set i relation til Funktionærlovens § 2a godtgørelse
 I januar 2014 stadfæstede Højesteret en række domme fra Landsretten som følge af,
 at EU-domstolen i oktober 2010 underkendte den restpraksis, som hidtil var om
 Funktionærlovens § 2a.
 De pågældende sager angik alene lønmodtagere som var ansat hos offentlige arbejdsgivere, og retsstillingen er derfor fortsat uafklaret for lønmodtager, som var ansat hos private arbejdsgivere.
 Det fremgår af loven, at en funktionær der opsiges, med en anciennitet på 12, 15 eller 18 år, har ret
 til en fratrædelsesgodtgørelse på 1, 2 eller 3 måneders løn.
 Det fremgår endvidere af loven, at denne ret mistes, hvis funktionæren "vil oppebære" folkepension
 eller ret til en med arbejdsgiveren aftalt pensionsordning, hvis funktionæren er indtrådt i den pågældende pensionsordning før det fyldte 50 år.
 Det fremgår klart af forarbejderne til loven, at hensigten med funktionærlovens fratrædelsesgodtgørelse er, at lindre overgangen til ny beskæftigelse for funktionærer, som har været ansat i samme
 virksomhed i mange år. I Danmark er forarbejderne til en lov et så vigtigt fortolkningsbidrag til
 forståelse af loven, at det betragtes som en del af


text:
loven.
 EU-dommen
 Indtil EU-domstolens afgørelse var restpraksis således, at den ældre funktionær med lang anciennitet, ikke havde krav på fratrædelsesgodtgørelse, uanset om vedkommende konkret
 anvendte muligheden for at få udbetalt alderspension eller undlod at hæve sin pension.
 EU-dommen udsprang fra en sag som var anlagt af Ingeniørforeningen i Danmark på vegne af et
 medlem der blev afskediget af Region Syddanmark. Han havde en levealder, der gjorde at han kunne få alderspension. Men den valgte han ikke at få udbetalt. Han fortsatte sin erhvervsmæssige karriere. Og på grund af den retspraksis som var, fik han ikke godtgørelse, selv om han havde mindst
 12 års anciennitet.
 Og det var den praksis, som EU-domstolen fastslog, var i strid med beskæftigelsesdirektivets bestemmelser om forbud mod aldersdiskrimination.
 EU-domstolen lagde vægt på hensigten med Funktionærlovens § 2a. Og som en præmis for dommen anførte EU-domstolen, at den pågældende ældre funktionær, da vedkommende blev fyret, kunne dokumentere, at vedkommende reelt fortsatte med at forfølge sin erhvervsmæssige karriere og
 ikke gik på alderspension.
 Allerede heraf kan udledes, at ældre funktionærer med mindst 12 års anciennitet ikke kan bruge den
 afsagte EU-dom til at kræve fratrædelsesgodtgørelse, hvis vedkommende ikke efter opsigelsen har
 forfulgt sin erhvervsmæssige karriere – dvs. bevaret sin tilknytning til arbejdsmarkedet.
 I 2013 afsagde Landsretten dom i sagerne, men de blev alle anket til Højesteret.
 Spørgsmålet som Landsretten tog stilling til var blandt andet, hvordan man afklarer om en funktionær har forfulgt sin erhvervsmæssige karriere, hvilket EUdomstolen havde som præmis for sin afgørelse var tilfældet i den konkrete sag.
 Men alle sager er jo ikke ens.
 Der blev udtaget en række prøvesager for funktionærer i forskellige situationer i håb om at kunne
 afdække generelle retningslinjer.
 Landsretten lagde vægt på, at den ældre funktionær ikke skal kunne omgå reglerne. Det kan f.eks.
 ske ved at funktionæren blot udtaler, at vedkommende vil forblive på arbejdsmarkedet, men reelt
 ikke gør noget aktivt for f.eks. at søge nye jobs. Derfor fandt Landsretten, at det er op til funktionæren at bevise, at vedkommende vitterlig har forfulgt sin erhvervsmæssige karriere.
 I de konkrete sager som var rejst for landsretten fik 8 funktionærer ikke medhold i, at der skulle
 betales fratrædelsesgodtgørelse, medens 3 funktionærer fik medhold.
 Alle sager blev dog anket til Højesteret. Oprindeligt blev prøvesagerne anlagt mod såvel offentlige
 arbejdsgivere som en privat arbejdsgiver. Under sagen valgte den private arbejdsgiver at foretage
 udbetaling af fratrædelsesgodtgørelse og sagen blev derfor hævet.
 Højesteret stadfæstede landsrettens afgørelser, men for det første udtaler Højesteret, at der hverken
 på baggrund af beskæftigelsesdirektivet, EU-Domstolens dom af 12. oktober 2010, funktionærlovens forarbejder eller anden lovgivning kan udledes generelle retningslinjer for, i hvilke tilfælde en
 medarbejder kan anses for midlertidigt at have givet afkald på sin alderspension med henblik på at
 forfølge en erhvervsmæssig karriere.
 Højesteret udtaler, at en fastlæggelse af sådanne generelle retningslinjer vil rejse spørgsmål af politisk karakter om den generelle afgrænsning af retten til fratrædelsesgodtgørelse, og at denne afgrænsning må foretages af lovgivningsmagten.
 Selv om det er ærgerligt, at der ikke kom en generel afklaring, er Højesterets synspunkt

type: other


text:
ved nærmere eftertanke måske i samklang med magtens tredeling i forhold til den lovgivende, udøvende og
 dømmende magt.
 Derimod er det måske mere uventet at Højesteret udtaler, at der ved dommen ikke er taget stilling
 til, hvorvidt en privat arbejdsgiver efter EU-Domstolens dom af 12. oktober 2010 er forpligtet til at
 betale fratrædelsesgodtgørelse.
 Mulige kriterier
 Selv om Højesteret ikke vil udstikke generelle retningslinier vover vi alligevel pelsen og opremser
 nogle kriterier som kan udledes af dommene fra Landsretten som Højesteret har stadfæstet.
 Nedenfor gengiver vi en liste over de kriterier, som kan udledes af dommene. Listen er ikke udtømmende og kriterierne er heller ikke vægtet. Der vil i hvert enkelt tilfælde skulle foretages en
 konkret samlet bedømmelse ud fra følgende kriterier:
 var lønmodtageren syg forud for afskedigelsen
 var lønmodtageren så svækket, at der blev anmodet om invalidepension
 anmodede lønmodtagere om efterløn, og i givet fald skete dette i tilslutningen til
 fratrædelsen eller skete det først noget tid efter (antagelig fire måneder)
 har lønmodtageren undladt at tage imod arbejdsgiverens jobtilbud i opsigelsesperioden
 har lønmodtageren sagt nej til at stå i arbejdsgiverens eventuelle jobbank
 har lønmodtageren reelt været aktivt jobsøgende fra opsigelsestidspunktet til antagelig fire
 måneder efter fratrædelsestidspunkt
 har lønmodtageren tilmeldt sig det offentlige Jobcenter
 har lønmodtageren aktiveret sin alderspension og hvornår er dette i givet fald sket
 der lægges antagelig vægt på, at lønmodtageren har haft en periode efter fratrædelsen med
 egenforsørgelse, dvs. ikke har aktiveret sin efterløn eller alderspension, antagelig i en fire
 måneders periode
 domstolene lægger tilsyneladende også vægt på mere subjektive grunde, f.eks. hvad
 lønmodtageren har udtalt sig om mht. egne pensionsplaner
 Som nævnt udtaler Højesteret, at der ved dommen ikke er taget
 stilling til, hvorvidt en privat arbejdsgiver efter EU-Domstolens
 dom af 12. oktober 2010 er forpligtet til at betale fratrædelsesgodtgørelse.
 Dette synspunkt er af arbejdsgivere udlagt som, at private arbejdsgivere ikke kan klandres for, at
 lovgivningsmagten ikke har implementeret EU-retten korrekt i den danske lovgivning. Det vil være
 nogenlunde analogt med Højesterets afgørelse fra december 2013 i en anden sag. Den sag drejede
 sig om erstatningsferie til en dansk lønmodtager som blev syg i sin ferie i juli 2009, dvs. før EUdomstolens afgørelse fra september 2009 om erstatningsferie ved sygdom og før den danske ferielov blev ændret i 2012. Denne danske lønmodtager fik ikke medhold, fordi ferieloven fra før EUdommen i september 2009 var ganske klar om end den senere viste sig at være i modstrid med EUretten. Men Højesteret nåede i den sag frem til, at den private arbejdsgiver ikke kunne klandres for,
 at den danske ferielov ikke var i overensstemmelse med EU-retten og derfor ikke kunne dømmes
 med tilbagevirkende kraft. Det skal bemærkes, at Højesteret ikke i sagen om § 2.a har udtalt sig om
 dette spørgsmål, blot at der ikke ved dommen er taget stilling til spørgsmålet.
 Højesterets bemærkning har alligevel bevirket, at en række sager mod private arbejdsgivere ikke
 som håbet, har kunnet finde sin afklaring. For eksempel mener TDC A/S fortsat ikke, at de er forpligtet til at betale fratrædelsesgodtgørelse. TDC


text:
vil først tage stilling til dét spørgsmål, når Højesteret har behandlet en sag der verserer for Højesteret anlagt mod netop TDC A/S.
 I august 2014 har Højesteret imidlertid besluttet at anmode EU-domstolen om en udtalelse i sagen.
 De spørgsmål som Højesteret har sendt til EU-domstolen blev af Højesteret afsagt ved kendelse af
 22. september 2014. Og først når EU-domstolen har behandlet sagen, vil Højesteret kunne afslutte
 sagerne om private arbejdsgiveres pligt til at betale godtgørelse iht. Funktionærlovens § 2.a til
 Vi kan i den forbindelse oplyse om, at de aftaler om suspension om forældelse af tidsfrister som
 teleafdelingerne har indgået med TDC på baggrund af konkrete medlemmers henvendelse, først
 udløber i sommeren 2015. Men det bliver givetvis nødvendigt at forlænge suspensionsaftalerne
 Udvalgsarbejdet i folketinget gik i stå – men nu er der enighed om lovændring
 Beskæftigelsesministeren nedsatte straks efter EU-dommen et udvalg med repræsentanter fra arbejdsmarkedets parter. Det skyldes, at der i Danmark er tradition for, at arbejdsmarkedets parter
 inddrages når der lovgives om arbejdsmarkedsforhold. Udvalget skulle forsøge at blive enige om
 forslag til lovændring af Funktionærloven, således at loven kunne bliver bragt i overensstemmelse
 med EU-retten.
 Problemstillingen viste sig endvidere, at være langt mere kompliceret end først antaget. På grund af
 uenighed i udvalget standsede ministeren udvalgsarbejdet og ministeren ville afvente, at de danske
 domstole afdækkede spørgsmålet ud fra en række prøvesager ved domstolene i kølvandet af EUPå baggrund af at sagerne trækker ud ved domstolene, har ministeren og arbejdsmarkedets parter på
 ny haft møde om sagen. Beskæftigelsesministeren har derfor i oktober 2014 bebudet et lovændringsforslag, som indebærer, at den nuværende godtgørelse iht. § 2a ændres fra at være en godtgørelse som har til formål at lindre overgangen til ny beskæftigelse for funktionærer, som har været
 ansat i samme virksomhed i mange år til at være en godtgørelse for lang og tro tjeneste, således at
 godtgørelsen ydes uanset alder og uanset om lønmodtageren forfølger sin erhvervsmæssige karriere.
 Da lovforslaget skal være udgiftsneutralt ændres tidspunktet for godtgørelse fra at vær hhv. 1, 2
 eller 3 måneders godtgørelse efter 12, 15 eller 18 års anciennitet til at være 1 hhv. 3 måneders godtgørelse efter 12 hhv. 17 års anciennitet. Det forventes at lovændringen træder i kraft fra årsskiftet.
 Lovændringen vil dog ikke berøre de afskedigelser fra private arbejdsgivere som har fundet sted før
 ikrafttrædelsen af lovændringen. Sådanne sager må afvente EU-domstolens nye behandling af
 2.1.2.15. EU-domstolen underkender den danske tjenestemandslov
 - Rådighedsløn for tjenestemænd fyldt 65 år
 I september 2013 underkendte EU-Domstolen reglen i den danske tjenestemandslov, der automatisk
 medførte, at rådighedsløn til statstjenestemænd ophører ved folkepensionsalderen.
 Hvis en statstjenestemand bliver afskediget på grund af stillingsnedlæggelse, bevarer tjenestemanden sin løn i 3 år mod at stå til rådighed for en anden passende stilling.
 Rådighedsløn blev indført ved tjenestemandsreformen i 1969 og afløste dengang
 reglerne om ventepenge.
 Men har tjenestemanden rundet 65 år, var der før EU-domstolens afgørelse ingen ret til rådighedsløn, uanset om tjenestemanden havde planlagt at blive på arbejdsmarkedet og faktisk står til rådighed for en anden passende stilling.
 Reglen


text:
betød, at tjenestemænd over 62 år er dårligere stillet ved afskedigelse end deres yngre kollegaer. De fik rådighedsløn i en kortere periode eller slet ingen rådighedsløn.
 Reglen indebar også, at de ældre tjenestemænd i højere grad risikerede at blive afskediget end de
 yngre, fordi det var billigere at afskedige de ældre. De var dermed både mere udsatte i forhold til at
 blive afskediget og dårligere stillet, når de blev afskediget.
 Reglen stemmer i øvrigt dårligt overens med det generelle ønske fra skiftende regeringer og folketingssammensætninger om at fastholde ældre på arbejdsmarkedet. Folketinget har af samme årsag
 inden for blandt andet Staten ophævet den tidligere pligtige fratrædelsesalder på 70 år.
 Djøf tabte tidligere en sag i Østre Landsret og ankede til Højesteret, som bad om EU-Domstolens
 vurdering af om tjenestemandsloven er forenelig med EU's beskæftigelsesdirektiv. Og med EUdommens afgørelse i september, fik Djøf medhold.
 Med dommen fra EU-Domstolen var det meningen, at sagen skulle gå tilbage i Højesteret, der skulle tage stilling til den konkrete sag, men i efteråret 2014 rettede Moderniseringsstyrelsen ind efter
 EU-dommens afgørelse. Moderniseringsstyrelsen fungerer som personaleafdeling for Statens ansættelsesområder.
 Det betyder, at hvis en ældre statstjenestemand som bliver afskediget pga. stillingsnedlæggelse kan
 dokumentere, at vedkommende forfølger sin erhvervsmæssige karriere, så standses rådighedslønnen
 ikke blot fordi vedkommende fylder 65 år.
 Sidste år nåede højesteret frem til, at TDC må lovligt aldersdiskriminere med den pligtige afgangsalder på 67 år.
 EU-domstolens afgørelse indebærer efter vores opfattelse, at tidligere statstjenestemænd med ret til
 rådighedsløn og som afskediges fra TDC pga. stillingsnedlæggelse, ikke som før mister retten til
 rådighedsløn, når de fylder 65 år, men først når de fylder 67 år, dog naturligvis således at rådighedslønnen kun betales i tre år. Det forudsætter endvidere, at vedkommende kan dokumentere, at vedkommende forfølger sin erhvervsmæssige karriere, og at vedkommende ikke har udløst ret til alderspension.
 2.1.2.16. 2-vejs GPS (afskedigelsesnævns- og brudsager)
 og ny lokalaftale om brug af GPS for Kapacitet
 I 2013 oplevede vi at TDC Drift bortviste en medarbejder for at køre hjem og spise frokost i frokostpausen, uden forudgående påtaler eller advarsler. TDC Drifts baggrundsmateriale i sagen var
 data hentet fra 2-vejs GPS systemet, selvom TDC Drift ikke havde varslet, at man ville bruge GPS
 data til kontrolforanstaltninger, som virksomheden skal i henhold til DA / LO aftalen om kontrolforanstaltninger.
 Denne bortvisning resulterede i at der blev anlagt en sag for usaglig afsked og bortvisning, en sag
 om brud på lokalaftale 9 a og en sag om brud på DA / LO aftalen om kontrolforanstaltninger.
 Afskedigelsesnævnet behandlede den usaglige afsked den 11. december 2013 og opmanden konkluderede at forseelsen ikke var så alvorlig at den kunne karakteriseres som kvalificeret misligholdes af ansættelsesforholdet, da TDC havde kendt til forholdet et godt stykke tid uden at påtale forholdet og at den var i strid med LO / DA Hovedaftalen § 4 stk. 3. og vort medlem blev ikendt en
 godtgørelse for urimelig afskedigelse med et rekord stort beløb på 100.000 kr.
 Den 18. september var der forberedende møde i arbejdsrettet vedr. brudsagerne og sagen


text:
kører nu i
 arbejdsretten, såfremt der sker nyt i sagen inden generalforsamlingen, vil det blive nævnt i den
 mundtlige beretning.
 Modsat TDC Drift, har man i TDC Kapacitet den 21. maj 2014 indgået aftale om etiske regler om
 kontrol i forbindelse med 2-vejs GPS i TDC Kapacitet. Aftalen kan ses
 her: http://www.metaltele.dk/fileadmin/user_upload/overenskomster/tdc/lokalaftale27/lokalaftale_2
 7a_gps_kapacitet.pdf
 2.2 Arbejdsmiljøområdet
 ved faglig sekretær Hanne Trebbien
 2.2.1. Arbejdsmiljø – TDC.......................................................... side 38
 2.2.2. Sager i årets løb
 2.2.2.1. Velfærdsforanstaltninger...................................................
 2.2.2.2. Blyarbejde.....................................................................
 2.2.2.3. Densil P......................................................................
 2.2.2.4. Asbest........................................................................
 2.2.2.5. Støj på centralerne og storrumskontorer.................................
 2.2.2.6. Stress, Trivsel og Sygefravær.............................................
 2.2.2.7. L-AUS........................................................................
 2.2.2.8. Vejen som arbejdsplads....................................................
 2.2.2.9. Bygning og vedligehold...................................................
 2.2.2.10. Værktøjseftersyns registreringen........................................
 2.2.2.11. Arbejdsmiljø og sikkerhedskultur.......................................
 2.2.2.12. TDC’s ulykkesstatistik for perioden 2003-2013.......................
 2.2.1 Arbejdsmiljø – TDC
 På det felt er der mange sager som strækker sig over flere generalforsamlingsperioder, hvilket I sikkert har lagt mærke til. Her kan blandt andet nævnes velfærdsforanstaltninger, arbejde med bly,
 måling af bly i blodet, tæpper inficeret med det antibakterielle middel Densil P, asbest og støj, de
 fleste af områderne vil der komme en status på her i beretningen.
 Andre områder som også er kommet frem til TDC’s HovedArbejdsmiljøUdvalg (HAmU) er trivsel,
 stress, sygefravær, LAUS, vejen som arbejdsplads, Bygning & Vedligehold, arbejdsmiljø-kultur og
 værktøjseftersyn.
 2.2.2. Sager i løbet af året
 2.2.2.1. Velfærdsforanstaltninger
 Velfærdsforanstaltninger for kørende teknikere, hvor der er en del problematikker som endnu ikke
 er løst. Det seneste nye, der også er nævnt i afsnittet fra Tele Øst Miljø- og Arbejdsskadeudvalg er,
 at de steder hvor der af spare hensyn (energioptimeringsprojekt) er blevet lukket ned for det varme
 vand på toiletterne, nu er givet tilsagn om en eller anden form for reetablering, som påbegyndes i år
 og fortsætter i det kommende år.
 De steder der er blevet valgt i første omgang, er blevet udpeget i samarbejde med repræsentanter fra
 medarbejderne. Det vil forhåbentlig betyde en kortere køretid for at komme på et toilet, hvortil der
 er tilknyttet både varmt og koldt vand, hvilket er af stor betydning både for medarbejdere og virksomhed.
 Læs selv mere i vejledningerne vedrørende velfærdsforanstaltninger:
 http://arbejdstilsynet.dk/da/regler/at-vejledninger/v/a-1-13-velfaerdsforanstaltninger-fastearbsteder.aspx
 http://arbejdstilsynet.dk/da/regler/at-vejledninger/v/1-03-1-velfaerdsforanstaltninger-ved-skiftendearbejdssteder.aspx
 På området omkring velfærdsforanstaltninger og naturligvis også i alle andre arbejdsmiljøspørgsmål, har vi en stor appel til alle kolleger om, at I bakker op om jeres Arbejdsmiljørepræsentant, som I oven i købet selv har valgt.
 For uden jeres opbakning og støtte kan det være rigtig svært at nå de gode resultater.
 I alle henseender er der en grund til, at der er regler for arbejdsmiljøet. Håber bestemt ikke, at der er
 nogen, der er af den opfattelse, at reglerne er lavet for at genere nogen, tvært i mod er det for at beskytte Jer. Husk på I skal helst være mange år på arbejdsmarkedet endnu!
 2.2.2.2. Blyarbejde
 Blyarbejde kan være farligt, hvis vejledningerne ikke bliver fulgt.
 TDC forbedrer løbende vejledningerne. Et af de områder der i det seneste udkast er arbejdet meget
 med, er personlig rengøring efter arbejdet med bly, hvordan skal det foregå når blypartikler/støv
 ikke må overføres fra det ene miljø til det andet. Forstået på den måde, at


text:
det ikke må bringes fra
 arbejdsstedet og i ind i bilen og derfra videre, til andre miljøer. Det er vigtigt, at finde en optimal og
 brugbar løsning for hvordan, man kommer frem til et egnet sted, hvor der er mulighed for personlig
 rengøring. Rengøring er vigtig, for ikke at bringe det ud til kunder, når TDC nu har fået den gode
 ide, at en kabelfejlretter sagtens kan lave er par fingerfejl når vedkommende bevæger sig fra det ene
 kabelarbejde til det andet!
 Sidst men ikke mindst er det vigtigt at medarbejderen er ordentlig rengjort inden hjemkomst.
 Det er ikke lige nemt at finde de optimale løsninger, da arbejdet foregår forskellige steder. Det er
 langt nemmere, hvis det er en stationær arbejdsplads.
 På det seneste HovedArbejdsmiljøUdvalg (HAmU) i juni blev vi enige om at undersøge hvor mange der egentlig er beskæftiget med blyarbejde, dette med henblik på at få alle undersøgt for bly i
 Ved målingen i 2011 lå 5 ud af 47 målinger over Arbejdstilsynets grænseværdi og der udover lå 11
 over normalværdien for befolkningen i Danmark
 Der udspandt sig en diskussion i forhold til den seneste redegørelse fra CRECEA som konkluderer
 at der kun var 10 % (altså de 5) som havde en værdi, der antydede at de kunne være påvirket af, at
 arbejde med bly. På den baggrund mente bedriftslægen fra CRECEA ikke, at
 TDC var omfattet af loven med hensyn til gentagende kontroller af medarbejdernes helbred.
 Bedøm selv i forhold til vejledningen:
 http://arbejdstilsynet.dk/da/regler/at-vejledninger/m/c-0-8-metallisk-bly-og-blyforbindels.aspx
 http://arbejdstilsynet.dk/da/regler/bekendtgorelser/a/sam-arbejde-med-stoffer-og-materialer29/bilag-1-arbejde-med-metallisk-bly.aspx
 Vi mener dog ikke det er helt er i overensstemmelse med sandheden, da den rent faktisk er 34 %,
 altså 16 ud af de 47 som lå over normalværdien for Danmarks befolkning. Det må der jo da være en
 grund til, og det mest nærliggende er blyarbejdet. Der er en forventning om, at vi til det kommende
 HAmU møde vil få en opgørelse på det aktuelle antal kolleger der arbejder med bly. Det skal dertil
 siges, at det er af meget forskellig hyppighed alt efter om du er tekniker i Jylland eller på Sjælland.
 Tænk på hvad det er I gør derude. Vi vil kæmpe for at I bliver beskyttet så godt som overhovedet
 muligt, men i den sidste ende er det helt op til den enkelte at følge regler og vejledninger.
 Sammenfaldet mellem anbefalingerne for velfærdsforanstaltninger og arbejdet med giftige materialer (bly) og andet smudsigt arbejde følger hinanden som hånd i handske.
 2.2.2.3. Densil P
 Densil P, det antibakterielle stof som en del af de pålagte tæpper i TDC var behandlet med, er endnu
 ikke kommet til en afslutning. Sagen tog sin begyndelse i 2009, hvor mellem 30 og 40 kolleger blev
 syge af at være i lokalerne hvor disse tæpper lå, symptomerne var mange, generelt var det i slimhinder, luftveje og på huden, det gav sig udslag.
 De steder hvor der var kendskab til at disse tæpper lå, blev tæpperne udskiftet, hvilket også har forbedret forholdene for langt de fleste. Der er bare det ved en allergisk reaktion, hvis du bliver


text:
udsat
 for stoffet eller et nært beslægtet stof, kan reaktionerne komme igen, med andre ord, du kan risikere
 aldrig at blive "helt rask".
 De medlemmer, som vi har kendskab til, der har været berørt af dette stof mangler fortsat at få deres
 sag afgjort i Arbejdsskadestyrelsen.
 2.2.2.4. Asbest
 Asbest, som for det meste har været et problem på de jyske centraler, har nu fået en meget uheldig
 drejning. Centraler, hvori der er blevet skiftet gulv, er ikke alle steder lavet helt færdigt og ingen har
 tilsyneladende tjekket op på det efter færdigmelding. Den uheldige drejning der her er tale om, er at
 på nogle af de centraler hvor der er skiftet gulv, er der opsatte trin, som er blevet løsnet ved udskiftningen. Efter arbejdet er blevet tilendebragt er der nogle som ikke er blevet fæstnet igen, Det har
 tidligere på året i år betydet, at en medarbejder er kommet alvorlig til skade i det trappen/trinet væltede rundt med vedkommende. Typisk en skade der opstår hvor arbejdsgiver har forsømt at udføre
 det nødvendige eftersyn efter endt reparation.
 2.2.2.5. Støj på centralerne og storrumskontorer
 Støj både på centraler og i storrumskontorer er også kendt stof. På udvalgte centraler er der i år målt
 på støjen. Konklusionen er, at støjen generelt er blevet værre, der er flere af de målte steder der ligger over 80 db(a). Unødig støj skal fjernes, indkapsles eller udstyr udskiftes med lownoise udstyr.
 Er ingen af disse muligheder til stede, skal der i sidste instans påbydes høreværn.
 Husk - det er støjkilden der skal fjernes i første omgang.
 Der er nedsat en arbejdsgruppe der skal komme med løsninger på problematikken.
 Helt anderledes ser det ud i Call centrene. En ting er, at mange mennesker, der skal tale med kunder, er samlet på et sted, noget helt andet er, når der bliver sat kæmpe diskotekslignende musikanlæg op, skibsklokker, samt klappet hujet og hejer. Her bliver der ikke lavet støjmåling eller taget
 initiativ til at fjerne støjkilden, som man skal i forhold lovgivningen på området. Lige præcis her
 ville arbejdsmiljøproblemerne kunne løses på ingen tid og uden udgifter for arbejdsgiveren af nogen
 art. Det eneste initiativ der her er taget er, at ArbejdsmiljøForum skal arbejde med en løsning efter
 en eventuel spørgeskemaundersøgelse. For mange medarbejdere har tiltaget med al den unødige
 støj, været dråben der har fået dem til at forlade den arbejdsplads, som de har været rigtig glade for i
 Ledelsen kan ikke forstå, at der er så høj en personaleomsætning, kan du?
 På den slags arbejdspladser var det tidligere på der nærmeste forbudt at grine, da det larmede og
 støjede hvilket gjorde, at kolleger ikke kunne koncentrerer sig om deres arbejde med kunderne.
 Se på nedenstående link reglerne for begrænsning af støj:
 http://arbejdstilsynet.dk/da/regler/at-vejledninger/s/d-6-1-stoj.aspx
 2.2.2.6. Stress, Trivsel og Sygefravær
 Stress, Trivsel og Sygefravær er det en trio, der kan skilles ad?
 Nej tvært imod er det en cocktail der hænger rigtig godt sammen.
 Er det noget HAmU skal beskæftige sig med? Nej umiddelbart ikke, idet der i 2002 blev lavet


text:
en
 aftale om fordelingen af arbejdsmiljøopgaver mellem arbejdsmiljøorganisationen og samarbejdsorganisationen.
 Det psykiske arbejdsmiljø skal, i hen hold til aftalen, behandles af samarbejdsorganisationen, idet
 langt de fleste ting som giver stress og dårlig trivsel er baggrund af på arbejdstilrettelæggelsen. Det
 kan dreje sig om vagtplaner, for store arbejdsmængder, urealistiske mål, utilstrækkelig ledelse,
 manglende indflydelse, overarbejde, overvågning osv. osv. alt sammen emner der naturligt behandles i samarbejdsregi.
 Fra efteråret 2013 og frem til d.d. har vi i afdelingerne set en stigende tendens til, at kollegaer ”går
 ned med flaget” og at det er yngre og yngre kollegaer. Påstanden om at det er de ældre forkælede
 medarbejdere, der ikke kan klare presset holder ikke længere. På den baggrund tog vi emnet op tidligere på året i arbejdsmiljøregi. Vi ville gerne drøfte tendenserne og eventuelle løsningsforslag.
 Svaret fra ledelsen var, at det måtte være en fejl i forbindelse rekrutteringen af nye medarbejdere.
 Med andre ord, de personer der blev antaget, var ikke robuste nok til at ”tåle” at være i TDC, nu
 kommer det åbenbart ikke længere an på kompetencer, men udelukkende robusthed i forhold til at
 kunne holde til de arbejdsforhold der er kommet i virksomheden, hvilket er stik modsat af arbejdsmiljølovgivningen, hvor bestemmelserne siger at det er virksomheden der skal tilpasse sig medarbejderne i forhold til både alder, indsigt, arbejdsevne og øvrige forudsætninger.
 Link om arbejdets udførelse og tilrettelæggelse:
 http://arbejdstilsynet.dk/da/regler/bekendtgorelser/a/sam-arbejdets-udforelse559.aspx
 Alt dette føre til et øget sygefravær, hvis de da når at figurere væsentligt i statistikkerne inden de
 igen er ude af virksomheden, enten frivilligt eller hjulpet ud. Der er stadig meget at arbejde med
 hvis TDC skal leve op til sin egen Personale– og Arbejdsmiljøpolitik.
 De har begge et punkt som siger:
 Citat Koncernarbejdsmiljøpolitik:
 ”TDC vil være en foregangsvirksomhed, der er kendt for et godt arbejdsmiljø og vil
 derfor: Forebygge nedslidning, stress, udbrændthed og mobning”
 Citat Koncernpersonalepolitik:
 ”Vi vægter rummelighed, tolerance og socialansvarlighed højt og vil derfor:
 Prioriterer et sundt og sikkert psykisk og fysisk arbejdsmiljø og have fokus på trivsel
 ved at forebygge nedslidning, stress, udbrændthed og mobning”
 2.2.2.7. L-AUS
 L-AUS står for Lavspændings Arbejde Under Spænding.
 Efter flere års ihærdige anstrengelser er det endelig lykkes at få defineret hvem der skal undervises
 på dette område. Efter sigende er det gået i gang rundt omkring i landet, hvis du er usikker på om du
 er en af dem der skal være omfattet, skal anbefalingen være at kontakte din leder og din arbejdsmiljørepræsentant.
 2.2.2.8. Vejen som arbejdsplads
 Vejen som arbejdsplads, er en lignende sag som har været oppe at vende med jævne mellemrum.
 Vores holdning er, at alle kørende teknikere skal have kurset, idet det er meget vilkårligt hvem der
 får hvilke ordre. For at arbejde på statsveje er det et must, at flere og flere kommuner stiller de
 samme krav. Teknikere har oplevet, at måtte forlade stedet hvor de skulle arbejde med uforrettet
 sag, da de er blevet forbudt at udføre deres arbejde med baggrund i manglende uddannelse.
 2.2.2.9. Bygning og vedligehold
 Bygning & Vedligehold er en akillessene i rigtig


text:
mange af de indmeldinger der kommer ind vedrørende fejl og mangler rundt omkring i virksomheden. Med det in mente tog HAmU i foråret teten
 for at få forbedret både kommunikationen med enheden og ligeledes at få flere anmeldelser taget
 alvorligt og få gjort noget ved dem. Det er meget utilfredsstillende, at de samme problemer går igen
 og igen i nøgletalsrapporterne.
 Der arbejdes ihærdigt med et elektronisk system så anmeldere får en umiddelbar respons ved henvendelse, uanset om det er på mail, sms eller telefon.
 Er der ingen feedback, ender det i ligegyldighed, hvor ingen gider forholde sig til deres nære omgivelser, til stor skade for alle medarbejdere og ikke mindst virksomheden, idet forfaldet vokser og
 vokser bliver det dyre og dyre at udbedre. Alt i alt en ond cirkel.
 Har tiltaget så indtil videre haft nogen effekt?.... Desværre ikke endnu!
 2.2.2.10. Værktøjseftersyns registreringen
 Værktøjseftersyns registreringen er nu blevet lagt ind i det centrale arbejdsmiljøledelsessystem,
 TAS. Det er nu taget i brug, men instruktion til systemet har der ikke været for meget af, selvom vi
 gjorde opmærksom på det inden det blev kørt i stilling. I stedet for er der lagt en instruktionsvideo
 ud, hvilken det kan være svært at stille opklarende spørgsmål til. Så til alle Jer der
 ikke føler sig sikre i brugen af systemet, kan det tilrådes, at I stiller spørgsmålene til
 jeres arbejdsmiljøledere fra CRECEA.
 2.2.2.11. Arbejdsmiljø og sikkerhedskultur
 Arbejdsmiljø- og sikkerhedskultur er kommet på dagsordenen, som en fælles indsats i koncernen
 efter oplæg fra forsker på området. For at få en optimal tilgang til begrebet er det rigtig godt at arbejdsmiljøorganisationen går forrest for at sprede det gode budskab.
 For at budskabet skal have en effekt, kræver det opmærksomhed, fokusering, udbredelse af begrebet
 Sidst men ikke mindst kræver det, at ledelsen og dermed hele virksomheden viser, at de, vil det. Så
 skønnet er, at det er en mange årige proces der ligger foran os. Skulle det gå hen og blive en naturlig
 ting, at der bliver tænkt arbejdsmiljø- og sikkerhedskultur ind i alle beslutninger og handlinger, vil
 rigtig mange af ovenstående problemer blive løst.
 2.2.2.12 TDC’s ulykkesstatistik for perioden 2003-2013
 Her er en lille interessant ulykkesstatistik over arbejdsulykker gennem de sidste 11 år i
 TDC (inkl. YouSee):
 Tænk på hvor mange af disse ulykker der kunne have været undgået med en ordentlig arbejdsmiljøog sikkerhedskultur!
 Ulykker med
 Antal fraværsdage
 Årsværk er antallet af ansatte opgjort i fuldtidsstillinger. Her er tallet opgjort midt på året
 Ulykkesfrekvens er en beregning af, hvor ofte der sker en ulykke i forhold til det antal arbejdstimer
 der bliver udført i virksomheden:
 Antal arbejdsulykker med fravær x 1 mio.______________
 Antal ansatte (årsværk) x antal arbejdstimer i året (1680)
 2.3. Det Sociale og
 Socialpolitiske område
 ved faglig sekretær Birgitte Kristiansen
 2.3.1. Arbejdsskade og Socialt område............................................ side 45
 2.3.2. Sager i årets løb
 2.3.2.1. Flexjob og førtidspension..................................................
 2.3.2.2. Nye Sygedagpengeregler...................................................
 2.3.2.3. Arbejdsskadestyrelsen......................................................
 2.3.2.4. Det rummelige arbejdsmarked (DRA)...................................
 2.3.2.5. PFA...........................................................................
 2.3.2.6. Kritisk sygdom..............................................................
 2.3.2.7. Samarbejdspartnere.........................................................
 2.3.1. Arbejdsskade og Socialt område
 Generalforsamlingsperioden 2013 – 2014 på arbejdsskade


text:
og det sociale område har på alle måder
 været et travlt og udfordrende år.
 Ikke mindst har de to store reformer på flexjob og sygedagpenge området givet travlhed.
 Sidste år skrev vi, at en af de helt store udfordringer i TDC på sygdomsområdet var stress, angst og
 udbrændthed. Det er desværre fortsat en af de helt store syndere i sygdomsfraværet. Tele Øst var
 ellers lige ved at tro, at det var blevet bedre på det område, især fordi vi oplevede en lille faldende
 tendens i det sygdomsbillede.
 Men årsagen er desværre ikke et forbedret arbejdsmiljø, men derimod de mange outsourcinger, fratrædelser og fyringer.
 Til TDC, Prøv med lidt tillid. Lad medarbejderne udføre deres opgaver med en tro på, at ”den der
 har skoen på - også ved, hvor den trykker”.
 Ledelse er mange ting, men det er en uomtvistelig lære i god ledelse, at lytte til medarbejderne og få
 skabt en tryg og god dialog.
 Når vi skriver dette er det, fordi vi ofte har lange samtaler med medlemmer, som giver udtryk for
 stor frustration over ikke at blive taget alvorligt, ikke at blive lyttet til og ikke at have tid til at gøre
 arbejdet ordentligt færdigt. De har en leder, som simpelthen ikke forstår hvad der skal til, men udelukkende har fokus på budget, på tal og hvor meget det betyder at efterleve og opfylde de overordnede mål.
 Tele Øst anerkender vigtigheden i at opfylde målene, men det er ikke det eneste, der skal være i
 fokus, hvis sygefraværet skal ned og arbejdsglæden op.
 2.3.2. Sager i årets løb:
 2.3.2.1 Flexjob og førtidspension
 Den store flexjob og førtidspensionsreform, som blev indført i 2013 og som vi fortalte lidt om i sidste års beretning, har nu for alvor slået igennem, og det har vores medlemmer kunnet mærke.
 Som eksempel på konsekvenserne ved reformen, har vi i Tele Øst en sag om et medlem, som var
 ude i en arbejdsulykke tilbage i 2010. Ulykken resulterede i lang sygemelding, afskedigelse fra
 TDC og en lang sagsbehandling med Arbejdsskadestyrelsen, bopælskommune og forsikringsselskaber. Vort medlem blev for kort tid siden tilkendt flexjob, hvilket jo er rigtig godt.
 De nye regler siger, at et flexjob tilkendes midlertidig for 5 år af gangen. Det vil sige, at arbejdsskadestyrelsens endelige afgørelse om tab af erhvervsevne, ikke er gældende.
 Man kan nemlig ikke stadfæste endelig erhvervsevnetab når tilkendelse af flexjob ikke er permanent. Dette har forsikringsselskabet som skal udbetale en stor erstatning benyttet sig af, og vi har i
 dette konkrete tilfælde anket Arbejdsskadestyrelsens afgørelse.
 Det betyder for vort medlem, at erstatningen ikke kan udbetales før der kommer en endelig og permanent tilkendelse af flexjob – måske først om 5 år.
 Det er bagsiden af den nye flexjob reform, men ifølge lovgivningen har forsikringsselskaberne ret
 til at afvente den endelige afgørelse, hvilket de så også benytter sig af.
 I dette konkrete tilfælde kan der gå 9 år, fra arbejdsskaden indtraf, før vort medlem får endelig afgørelse på erhvervsevnetabet og derved får sin retmæssige erstatning. Det hører dog med


text:
til historien,
 at der udbetales en midlertidig erstatning, men hele sagen kan ikke afsluttes og det er en belastning
 for den enkelte i det lange løb.
 2.3.2.2. Nye Sygedagpengeregler
 Sygedagpengene er ligeledes reformeret og juli 2014 er første del af den nye sygedagpengereform
 trådt i kraft. Den sidste del træder i kraft januar 2015, hvorefter loven er helt implementeret. Frem
 til 2015 er der nogle overgangsregler, som blandt andet handler om, hvor lang tid man har været syg
 inden 1. juli 2014, og på den måde afgør, om man er omfattet af de nye eller gamle regler.
 Følgerne af den nye lov er for tidlig at sige noget om, dertil har den ikke været på banen længe nok,
 men vi kan lige ridse hovedelementerne op.
 Når den nye lov er fuldt implementeret, så er alle sygemeldte sikret forsørgelse under sygdomsforløbet. Den såkaldte varighedsbegrænsning på 52 uger ophæves.
 Det betyder så, at har man været syg i mere end 5 måneder/22 uger skal kommunen vurdere om
 sygedagpengene kan forlænges. Kan man komme ind under forlængelsesreglerne fortsætter sygedagpengene.
 Hvis sygedagpengeperioden ikke kan forlænges, overgår man til et jobafklaringsforløb med en
 ydelse på kontanthjælpsniveau.
 Et jobafklaringsforløb kan vare i op til 2 år og undervejs i forløbet er der et stort fokus på hele situationen og hvordan den enkelte kan komme tilbage i arbejde.
 I Tele Øst følger vi de nye sygedagpengeregler tæt og har opmærksomheden rettet på området.
 Den 25. september var sygekontaktudvalget, som består af Bente Ingemann og Anette Paaske fra
 TDC HR og Birgitte Kristiansen fra Tele Øst til inspirations- og vidensmøde i Sherpa i København,
 hvor vi holdt et indlæg.
 Dagsorden på mødet var de nye sygedagpengeregler og der var også indlæg fra FOA og Frederiksberg kommune. TDC og Tele Øst orienterede om fastholdelsespolitikken i TDC og samarbejdet på
 2.3.2.3. Arbejdsskadestyrelsen
 Som det nok er de fleste bekendt har Arbejdsskadestyrelses sagsbehandling af visse sager været i fokus. Kammeradvokaten blev involveret og bedt om at undersøge
 tingene nærmere. Denne undersøgelse blev færdig her i sommers og har afsløret
 fejl og mangler i sagerne om tab af erhvervsevne.
 Vi skal ikke i beretningen komme nærmere ind på hele denne undersøgelse, men blot orientere om,
 at Arbejdsskadestyrelsen genoptager de sager, hvor Kammeradvokaten har fundet fejl. Derudover
 vil Dansk Metal i samarbejde med afdelingerne, herunder også Tele Øst have fokus på sager, hvor
 der muligvis kan være fejl i afgørelserne vedrørende erhvervsevnetab.
 Medlemmer i Tele Øst, der har haft afgørelser om erhvervsevnetab er velkomne til at kontakte Birgitte Kristiansen i afdelingen, så vi kan kigge på sagen og evt. få den genoptaget.
 På arbejdsskadestyrelsens hjemmeside www.ask.dk kan der læses mere om undersøgelsen og evt.
 genoptagelse.
 2.3.2.4. Det rummelige arbejdsmarked (DRA)
 DRA-udvalget er genopstået. Selvom det er i en mindre udgave end tidligere, så er det dog en
 kendsgerning, at det er i live igen.
 Historisk blev DRA-udvalget nedlagt på kongressen i 2012, som en direkte konsekvens af, at Teleudvalget blev nedlagt.
 De såkaldte ”gl. teleafdelinger” har nu valgt at genoplive udvalget, især fordi


text:
det har vist sig, at
 vidensdeling og arbejde på tværs af landet har stor betydning for de sager vi arbejder med.
 Selv om de ”gl teleafdelinger” ikke længere organisatorisk er ens, så er det dog den samme lovgivning og de samme problemstillinger vi arbejder med og bliver udfordret på.
 Udvalget består af Ole Mølgaard Andersen og Judith Antoniussen fra Tele Vest, Ida Kastberg fra
 Metal Odense (tidligere Tele Fyn) og Birgitte Kristiansen fra Tele Øst.
 Udvalgets opgaver er blandt andet, at have fokus på sygefraværet i TDC, være opdateret på den nye
 lovgivning og samarbejde med arbejdsmiljøområdet, for på den måde at sikre et flow i arbejdet.
 2.3.2.5. PFA
 Status på Helbredssikringsområdet er, at TDC har flere skader pr. medarbejder end benchmarking (de virksomheder, som TDC sammenligner sig med) i
 både 2012 og 2013. Det gælder på stort set alle områder, fysioterapeut/kiropraktor, forundersøgelser, psykolog/psykiater og operationer. Ifølge PFA har TDC et særligt stort træk på fysioterapeut/kiropraktor.
 Også forbruget på psykolog/psykiater i TDC er steget. Faktisk er det steget med hele 32 %, hvilket
 er rigtig meget. At forbruget på psykolog samtaler er steget så markant, er bekymrende, men desværre ikke overraskende, set i lyset af de mange stressrelaterede sygemeldinger TDC har.
 Kilde: Statusrapport fra PFA Helbredssikring april 2014
 2.3.2.6. Kritisk sygdom
 Tele Øst har ønsket en sjælden og alvorlig lidelse påført kritisk sygdomsliste. Sygdommen Ataksi
 (koordinationsforstyrrelser, som skyldes nedsat funktion af lillehjernen, og som giver dårlig styring
 af muskler mv.) anmodede vi om at komme på listen. PFA undersøgte og vendte tilbage med, at det
 ikke var muligt. Det er beklageligt, men vi har ikke opgivet endnu, så vi genfremsætter ønsket på et
 andet tidspunkt.
 2.3.2.7. Samarbejdspartnere
 I forbindelse med arbejdsskade, sygdom og langtidsfravær samarbejder vi med HR afdelingen i
 TDC. Det er et samarbejde vi sætter stor pris på, og som, efter vores bedste overbevisning, er til
 alles bedste. Samarbejdspartnerne i HR TDC gør et stort og ihærdigt arbejde på at fastholde virksomhedens sociale profil - på trods af den tendens og bekymring, som vi lige har beskrevet.
 Vi samarbejder en del med kommunerne og nu, hvor flexjob og sygedagpenge-reglerne er ændret,
 så er kontakten til kommunerne blevet større. Tele Øst deltager, som bisidder for medlemmerne, på
 utallige møder i det kommunale regi.
 Tele Øst har, de sidste par år, skrevet om den udfordring vi oplever, når et medlems forsørgelsesgrundlag stopper, hvis man bliver udsat for et sygdomsforløb på mere end et år.
 Dette forsørgelsesgrundlag skulle nu være sikret med den nye sygedagpengereform, men som skrevet tidligere i beretningen, så er den nye lovgivning for ny til, at vi endnu kan se alle konsekvenser
 og virkningerne af den.
 Som afslutning på beretningen fra det socialpolitiske område vil vi endnu en gang gøre opmærksom
 på, at alle medlemmer, som på den ene eller anden måde har behov for en hjælpende hånd i forbindelse med en ulykke, sygdom, kommuner eller andet, er hjertelig velkommen til at ringe eller komme ind i afdelingen.
 Lyngsiehus, Nyropsgade 25, 3. 1780 København V
 33 63


text:
29 01
 33 63 29 56
 Mandag til torsdag fra kl. 8:00 til 15:30 og fredag fra kl. 8:00 til 12:00
 Der er altid mulighed for personlig henvendelse, men ønsker du at tale med en bestemt person, skal du ringe til sekretariatet først og få aftalt en tid.
 2.4 Samarbejdet med arbejdsgiverne
 På trods af at lønmodtagere og arbejdsgivere har fundamentale modsatrettede interesser, når løn- og
 arbejdsvilkår skal forhandles, har arbejdsgivere og lønmodtagere også store interessefællesskaber.
 Ofte er de langsigtede mål for virksomhederne sammenfaldende med medarbejdernes ønsker, men
 måske lige så ofte opstår uenighederne om midlerne til at opnå målene.
 Arbejdsretligt skelner vi normalt mellem det samarbejde vi har med arbejdsgiverne via egentlige
 forhandlingsmøder og de møder vi mere formelt eller uformelt har med arbejdsgiverne i det daglige.
 Dansk Metal Tele Øst har altid anset det som en af sine opgaver at have et godt og tillidsfuldt samarbejdsforhold med medlemmernes arbejdsgivere. I større virksomheder, som f.eks. TDC A/S, og
 Huawei A/S er det formelle samarbejde lagt i system via samarbejdsaftaler.
 På tillidsrepræsentantkurser uddanner vi tillidsrepræsentanterne i forskellige metoder til at samarbejde med ledelsen. I den praktiske verden er den mest givtige samarbejdsform, ikke så meget det
 samarbejde som sker på selve samarbejdsudvalgsmøderne, men derimod det samarbejde som helst
 skal foregå mellem tillidsrepræsentanten og lederen mellem samarbejdsudvalgsmøderne i det daglige.
 2.4.1. Samarbejdet med TDC
 ved Hovedsamarbejdsudvalgsmedlem
 og næstformand Carsten D. Nielsen
 I TDC dækker samarbejdsaftalen alle selskaber, hvor TDC A/S besidder flertallet af stemmerettighederne i et aktie- eller anpartsselskab.
 Det øverste samarbejdsorgan er Hovedsamarbejdsudvalget (HSU). Det har nedsat forskellige tværgående special-samarbejdsudvalg, som f.eks. Hoveduddannelsesudvalg, Kommunikationsudvalg og
 Kantineudvalg. Herudover har HSU nedsat samarbejdsudvalg i hver enkelt enhed (ESU) med tilhørende lokale samarbejdsudvalg (SU / LSU).
 TDC: FOM, Future Operating Model, (Fremtidens forretningsmodel)
 Baggrunden for projektet er beskrevet nærmere i kapitlet om forhandlinger (side 25). Det skyldes, at
 der i forbindelse med FOM-projektet også har været en række forskellige forhandlinger i forsøg på
 at undersøge om der kunne opstilles såkaldte inhouse-cases som alternativ til outsourcing.
 Alle kundevendte Call centre enheder inden for TDC, bortset fra Fullrate og Wholesale.
 Network & Field Force
 Kapacitets udbygning og drift af TDC fastnet; samt On-site
 arbejde på kabel infrastrukturen og i kundens hjem,
 inklusive planlægnings og support funktioner
 Ordrehåndtering og support funktioner i Channels Tekniske kunde vendte support funktioner i Operations
 Finans (koncern og forretningsenheder); HR,
 kommunikation og jura; Indkøb, lagerservice,
 logistikcenter og Facility management,
 Alle Business Intelligence teams på tværs af organisationen
 Hovedsamarbejdsudvalget blev i januar 2014 orienteret om projektet. Landsklubben og TDC har
 efterfølgende besluttet at nedsætte forskellige projektgrupper med repræsentanter fra ledelsen samt
 de respektive virksomhedsklubber.
 De enkelte spor vil blive nærmere gennemgået nedenfor i omtaler af årets gang i Virksomhedsklubberne.
 Færdiggørelsen af analyserne af de fem spor, ledelsens indstillinger til beslutninger samt eksekvering og implementering havde forskellige tidsterminer.
 F.eks. besluttede ledelsen i TDC Channels, at en del af Call Center analysen allerede i foråret skulle
 indeholde etablering af et call center i Flensborg ligesom ledelsen i TDC Channels i august besluttede at dele


text:
af Back Office svarende til ca. 800 stillinger skulle outsources til Sitel.
 På trods af, at det desværre ofte er triste emner som koncernbestyrelsen har besluttet om besparelser
 og personalereduktioner, og som direktionen og samarbejdsudvalgene skal implementere, er det
 generelle indtryk fra såvel ledelsesrepræsentanter som medarbejderrepræsentanter, at samarbejdet
 skaber værdi for både TDC og medarbejderne.
 Men engang imellem knirker det med samarbejdet.
 Vores analyse peger i retning af, at en af årsagerne til knas i samarbejdet skyldes den tankegang,
 som f.eks. ligger bag FOM. Tankgangen er i hvert fald ifølge vores analyse fundamental anderledes
 end traditionel HR-tænkning.
 Ved traditionel HR-tænkning er det almindelig antaget, at HR-funktionens vigtigste opgave er at
 understøtte virksomhedens strategier, således at det altid sikres, at den nødvendige og kompetente
 arbejdsstyrke er til rådighed. Det sætter blandt andet krav til løbende kompetenceudvikling, til trivsel og til omdømme. Men også krav til virksomheden om at sikre fremtidens arbejdskraft ved at
 etablere elevpladser mv.
 Ved FOM-tænkningen gælder dette øjensynlig ikke. For her er tænkningen, således som vi opfatter
 det, at det egentlig er ligegyldigt om medarbejderne er ansat i virksomheden. Alt arbejde vil i princippet kunne outsources, hvis blot TDC har den nødvendige kontrol over arbejdet, hvilket ifølge
 tænkningen f.eks. kan ske via indskrivning af målepunkter i kontrakter med virksomhedens partnere. Tankegangen er, at man i princippet vil kunne købe sig til enhver arbejdskraft, til enhver kvalitet
 – intet er helligt.
 FOM-tænkningen stiller spørgsmålstegn ved, hvorfor man overhovedet er ansat i en specifik virksomhed. Hvorfor er man ansat i TDC? Er det pga. lønnen, udviklingsmuligheder, arbejdets indhold,
 tryghed, trivslen eller noget helt sjette? Dette spørgsmål er naturligt at stille, navnlig når man ved, at
 virksomheden ikke strategisk satser på, at ens arbejde forbliver i virksomheden.
 Afhængig af svarene på spørgsmålet om, hvorfor man er ansat i virksomheden, er der risiko for, at
 FOM-tænkningen dybest set er utilfredsstillende for mange medarbejdere, hvilket ikke kun på kort
 sigt – men også lang sigt - vil have en negativ effekt på trivslen.
 Måske det kan være forklaringen på, at trivselsmålingerne generelt er faldene inden for de seneste
 par år. I skrivende stund er Medarbejderundersøgelsen 2014 netop sat i gang. Vi vil følge udviklingen meget nøje og alle medarbejderrepræsentanter vil vedblive i samarbejdsudvalgene kræve svar
 af ledelsen på: ”Hvor skal vi hen du?”
 2.4.2. TDC Operation - Drift
 ved fællestillidsrepræsentant og fagligt bestyrelsesmedlem Per Nørskov samt
 fællestillidsrepræsentant og fagligt bestyrelsesmedlem
 Brian Roos samt
 fagligt bestyrelsesmedlem Johnny Jensen
 Outsourcing - FOM (Future operation model) Network & Field Force
 Outsourcing jf. FOM Network og Field Force er et emne som fylder rigtig meget hos Drift og alle
 andre i diverse afdelinger. I alt 3000 medarbejdere er i spil omkring en mulig outsourcing.
 (Projektet er omtalt i punkt 2.1.2.7. side 25)
 Tillidsfolk er med i diverse arbejdsgrupper og taler hårdt for en in house case, altså en mulighed for
 at vi selv løser opgaverne hvor vi peger på optimering af arbejdsgange og sågar en mulig besparelse
 via overenskomsten.
 TDC`s planer om at outsource 3000 medarbejdere blev


text:
meldt ud kort tid efter nytår og det var meningen at der skulle være en afklaring inden sommerferien.
 I skrivende stund er der endnu ingen afgørelse truffet, hvilket betyder, at rigtig mange medlemmer
 render rundt nu på 8 måned i uvished om hvilken arbejdsgiver man kan forvente at skulle arbejde
 for i fremtiden.
 Noget kunne tyde på, at det ikke er så nemt at finde en partner/firma som kan gøre arbejdet smartere
 og billigere. Måske er vi gode nok?
 Besparelser alle vegne
 TDC jagter besparelser alle vegne, i en grad vi ikke har set tidligere.
 I februar og marts måned var der igen forhandling om personalereduktioner med de sædvanlige
 grundlag fra TDC`s side. Landsklubben tilkendegav at man ikke var enige i nødvendigheden af personalereduktionerne.
 Næsten med samme pennestrøg opsagde TDC aftalen om frivillige fratrædelser og så var bægeret
 ved at være fyldt hos medlemmerne. (Sagen er omtalt i punkt 2.1.2.2. side 20.)
 Tillidsfolk stillede op med de røde faner foran Tivoli Congress Center, hvor
 TDC afholdte den årlige generalforsamling, med sig havde de en plakat af
 Roald Als der viste direktøren med en boltpistol og en giraf med titlen:
 SLAGT IKKE ...FRIVILLIGE FRATRÆDELSER!!
 En meget aktuel titel efter slagtningen af en giraf i Zoologisk have.
 Efter overenskomstfornyelsen var der lønforhandlinger med TDC som gav anledning til nye slagsmål hvor medlemmernes tålmodighed blev sat på en hård prøve.
 Det kom til mange arbejdsnedlæggelser over hele landet og presset på TDC voksede.
 TDC lagde ud med 0 kr. løsning, men Landsklubben lukkede forhandlingerne med en
 lønregulering på 450 kr. for fuldtidsansatte eller svarende til kr. 2,80 pr. time.
 (Forhandling om lønregulering er beskrevet i punkt 2.1.2.3. side 21)
 Trivslen er dalet markant og manglende arbejdsglæde ses hos mange medlemmer.
 De fleste siger ”bare outsource lortet” det kan kun blive bedre.
 Vi bliver hele tiden trynet om at tage overarbejde og vi har kendskab til at man i to til tre områder
 beordrer medlemmerne på overarbejde da der ikke kan rekrutteres nok frivillige. Det er simpelthen
 fordi vi ikke er nok medarbejdere til at udføre arbejdet grundet alt for mange afskedigelser.
 Døgncenter
 I døgncenteret har der også været en del uro.
 I maj måned nedlagde medlemmerne i døgncenteret arbejdet idet ledelsen opsagde aftale omkring
 vagtreglerne. Muligheden for indflydelse på egen vagt blev tilsidesat.
 Yderligere har TDC opsagt hjemmevagtordningen i deres bestræbelser på besparelser.
 (Se evt. yderligere information under Overenskomstområdets punkt 2.1.2.13. på side 32.)
 Det medfører ændringer i vagtskemaer og også her bliver medlemmerne beordret på arbejde i meget
 stor stil.
 Ønsker om at afspadsere den oparbejdede overtid kan ikke imødekommes.
 YouSee havde tidligere sit eget døgncenter, men dette er nu lagt ind under TDC, hvilket ikke fungerer særligt godt. Det udløser meget store udfordringer for både de tidligere YouSee folk, men også
 for de øvrige på døgncenteret.
 Onsite Teknikere
 Også denne gang bliver vi nødt til at nævne 2-vejs GPS, som nu ene og alene er et overvågningsværktøj.
 2-vejs GPS kan ikke snakke sammen med MSOS ver. 9.2, som er den seneste


text:
opdatering der er rullet ud.
 2-vejs GPS viser kun hvornår og hvor bilen kører, den viser ikke hvad teknikeren laver/arbejder
 med på det pågældende sted og tidspunkt, det registreres i MSOS, og sammenligne disse registreringer svarer til at sammenligne pærer og æbler.
 Ingen teknikere bliver dirigeret via GPS og vi oplever nogen gange at holde to biler på samme
 Der har været flere sager med afsked til følge efter ledelsens nøje bevågenhed om hvor og hvordan
 teknikerbilerne kører. (Se sager beskrevet under overenskomstområdets punkt 2.1.2.16 på side 37)
 Seneste nyt er at man vil bruge 2-vejs GPS som stempel ur ved arbejdstids start/slut samt under
 vagtkørsel og sammenholde GPS data med den skrevne overtid i MSOS.
 Overarbejde er også en faktor hos de kørende teknikere. De kører aftener og i weekends og mange
 er ved at være godt trætte af dette og melder sig ikke til overarbejde.
 Her går ledelsen også ind og beordrer på overarbejde.
 Fidel lever endnu og vi ser installatører fra ELTEL, VITEK, ELCON OG DKT lave arbejdet.
 ”Teknikerens fremtidig arbejdsplads” er en titel man bruger omkring en ny internetportal som de
 kørende teknikere kan anvende.
 Det er vist meningen at den skal afløse det vi kender i dag som teknikerintranet.
 Der vil være kvikkort (arbejdsbeskrivelser) og megen anden relevant informationsmateriale tilgængeligt.
 Kobberteknikere er hen over sommeren blevet oplært i coax, som er en del af TDC`s tankegang om
 multiskills. De kaldes ”coax light” og skal ikke kunne det samme som de øvrige tidligere YouSee
 På den lange bane vil man benytte ”coax light” når der er travlt på YouSee’s net, da ledelsen siger
 at når der er mest travlt hos YouSee (sommer) er der mindst travlt på kobber!
 YouSee er nu fuldt ud integreret i TDC og medlemmerne har nu fået alle TDC`s
 herligheder som scanner i bilen, 2-vejs-GPS, TDC 2.0.
 Det har været en voldsom omvæltning for teknikerne som tidligere var vant til at styre deres egen
 arbejdsdag under tillid og med en anerkendende ledelse.
 Nu er de sat under 100 % styring.
 2.4.3. TDC Kapacitet
 ved fællestillidsrepræsentant og fagligt bestyrelsesmedlem Tomas Stig Wellejus
 Her er et uddrag af hvad tillidsrepræsentanterne i TDC kapacitet har arbejdede med:
 FOM (Future operation model) Network & Field Force
 Tele Øst’s medlemmer i Kapacitet, er i øjeblikket inddraget i ikke mindre en 2 outsourcinger:
 FOM Networks: Et projekt der tager sigte på at outsource hele TDC IP platform, og lægge den ud
 til en leverandør der så skal sættet nyt udstyr op, det involvere ca. 300 medarbejder.
 FOM Field Force: Et projekt der går ud på at outsource stort set alle TDC kørende teknikker og som
 involverer ca. 1500 medarbejder
 I forbindelse med begge projekter har der været nedsat inhouse grupper som har givet deres forslag
 til hvordan man kan forbedre lønsomheden inden for de 2 projektområder.
 Alle Kapacitets tillidsrepræsentanter har arbejdet stenhårdt for at få lavet en fornuftig inhouse case,
 der skulle tage afsæt i udvikling af organisation og arbejdspladser, som derved skulle skabe mere
 overskud og nedbringe


text:
spild og køretid. Desværre har ledelsens fokus næsten udelukkende været på
 at lave inhouse casen om til et sparekatalog for overenskomst forringelser.
 På overordnet plan forhandles der i skrivende stund mellem TDC og TDC Landsklub om ovenstående. Tillidsrepræsentanterne opfordrer TDC til at investere i udviklingen af medarbejdernes arbejdsplades i stedet for at outsource dem.
 2-vejs GPS
 Den 21. maj 2014 blev der indgået aftale om etiske regler for 2-vejs GPS i TDC Kapacitet.
 Efter indførelsen af 2-vejs GPS i Kapacitets teknikkers biler, har tillidsrepræsentanterne, haft rigtig
 meget arbejde med at hjælpe medlemmerne med at få styr på deres dagligdag.
 Alene diskussionen af hvordan man skal tidsregistrere har fyldt meget, og tillidsrepræsentanterne
 har skullet afklare en masse spørgsmål fra medarbejderne, om hvordan ledelsen stillede sig til forskellige kørselssituationer. Der har været en stor nevøsitet blandt medarbejderne, pga. den øgede
 overvågning de nu er udsat for.
 I forbindelse med lønforhandlingerne var også Kapacitet ramt af omfattende arbejdsnedlæggelser.
 Medarbejderne var utilfredse med ledelsens lønpolitik. Heldigvis fandt TDC ud af at ændre sit udgangspunkt på lønforhandlingerne, så der kunne skabes en forhandlingsløsning.
 Borgfredsaftalen ophørte
 Borgfredsaftalen med dens tilhørende protokol om vilkår for frivillige fratrædelsesordninger ophørte med udgangen af februar. Det lykkedes ikke at forny vilkårene. TDC og Landsklubben stod efter to forhandlinger meget langt fra hinanden, og der blev ikke aftalt
 Tillidsrepræsentanterne i Kapacitet er meget skuffede over at TDC vil bruge medarbejdernes tryghed til at forsøge at true sige til en billigere overenskomst.
 Tak til tillidsrepræsentanterne i Kapacitet.
 I år har det, at være tillidsrepræsentant i TDC, været et af de hårdeste år i TDC historie.
 Tak for den kæmpe indsats I har ydet.
 2.4.4. TDC Channels
 ved fællestillidsrepræsentant og fagligt bestyrelsesmedlem Pia H. Olsen
 Så blev vi ramt hårdt i Channels.
 Outsourcing - FOM (Future operation model) Backoffice
 Bomben sprang midt i sommerperioden og medarbejderne kunne før, efter eller i deres ferie, høre i
 medierne, at TDC havde lavet aftale med Sitel.
 Omkring 800 medarbejdere og deres arbejdsopgaver, skulle virksomhedsoverdrages pr. 6. oktober
 Hele supportfunktionen, dele af regningsservice og Backoffice funktionen, fordelt i Århus og København blev ramt.
 Ifølge ledelsen i TDC Channels, var det et ønske fra kunderne om kortere ventetider og bedre kundeservice, der gjorde det nødvendigt at overveje andre muligheder end Danmarks bedste kundeservice som TDC kundeservice blev kåret til i 2013.
 Vi siger dette handler om noget helt andet!
 Det handler om besparelser!!!!!!!
 Ja, vi kunne godt trænge til at få forbedret ventetiderne og ja det kan vel altid blive bedre med kundeservicen, men måske ledelsen i TDC skulle kigge på arbejdsgange, rekruttering og effektivisering
 i egne rækker, i stedet for at udskifte medarbejderne.
 Vi er blevet rost for vores professionelle måde at håndtere kunderne på, af ledelsen, og dette er takken. Medarbejderne sidder tilbage, helt uforstående over for denne handling fra ledelsens side.
 Medarbejderne er nemlig blevet orienteret om, at Sitel flytter arbejdsopgaverne til Sønderborg og
 London. Så med mindre de ønsker at flytte med, har de kun arbejde indtil senest december 2015.
 Sitel lover store forbedringer


text:
på ventetiderne og kundetilfredsheden. Men de lover det ikke med
 henblik på, at kollegerne fra TDC skal uddannes og blive bedre, de lover det pga. procesforbedringer.
 De har f.eks. meget større erfaring med planlægning af, hvornår kunderne ringer ind og dermed at
 kunne sætte flere personer på telefonerne når behovet er der, end det TDC har!
 KLART...det har TDC jo heller ikke arbejdet med i så mange år !!!!!
 Sitel har fortalt, at de vil frasige sig overenskomsten
 Sitel har fortalt, at de vil frasige sig Metals overenskomst. Det skal understreges, at
 brev om dette endnu ikke i skrivende stund er modtaget. Men hvis Sitel frasiger sig overenskomsten
 betyder det, at den enkelte medarbejder får en kopi af overenskomsten, som så gælder som individuelle vilkår indtil overenskomstperioden udløber i marts 2017.
 Det får den konsekvens, at de kollektive rettigheder forsvinder. Her menes f.eks. retten til at vælge
 en tillidsrepræsentant og retten til at forhandle vilkårene kollektivt.
 Hvis Sitel frasiger sig overenskomsten betyder det også, at de tillidsrepræsentanter, der er blandt de
 ramte medarbejdere, ikke kan være tillidsrepræsentant mere. Det drejer sig om 14 tillidsrepræsentanter.
 Sitel har meddelt, at man selvfølgelig ønsker dialog med medarbejderne, men at man ikke ønsker
 det i samme set-up som TDC, med samarbejdsudvalg og tillidsrepræsentanter.
 Sitel har overenskomst med HK, men der er ingen tillidsrepræsentanter i Sitel. Det har man aldrig
 haft brug for og medarbejderne har aldrig ytret ønske om at få en tillidsrepræsentant, påstår Sitel.
 Medarbejdertilfredsheden er ifølge ledelsen meget høj og man er i tæt dialog med den enkelte medarbejder.
 Da der ifølge ledelsen aldrig har været disciplinærsager i Sitel Danmark, har man aldrig haft behov
 for hjælp fra fagforeningen.
 Virksomhedsklub Channels
 Rammes også i høj grad af denne virksomhedsoverdragelse, da 5 ud af 13 tillidsrepræsentanter fra
 Virksomhedsklubbens bestyrelse flytter til Sitel. Det er nogle meget kompetente og dygtige kolleger
 Dette gælder jo i høj grad for alle de 800 kollegaer der forsvinder til Sitel.
 Det er kolleger, med mange kompetencer, der forsvinder fra TDC.
 Vi håber inderligt, at de vil få held til at finde nye arbejdspladser i Danmark. Måske i nogle af de
 selskaber, der nu er erfaringer rigere og trækker deres arbejdspladser tilbage til Danmark.
 Held og lykke derude, også til alle der er tilbage i TDC. For det bliver ikke kun de virksomhedsoverdragede der bliver ramt. De tilbageværende i TDC, skal vænne sig til at fungere uden de gode
 kompetencer der forsvinder.
 I Wholesale kundeservice har det bestemt heller ikke været kedeligt.
 I det forgangne år har vi desværre været vidne til, at en kollega blev ramt af stress, på grund af en
 voldsom overbelastning på jobbet. Det var for alvor en øjenåbner for alle.
 Det viste sig, at der kan være meget kort vej fra at blive månedens medarbejder og til at blive fyret,
 da alt gik i sort.
 Så har vi været igennem endnu en fyringsrunde, og denne gang var det så den sidste gang, hvor der
 trods alt var en borgfredsaftale. Stor var frustrationerne i Wholesale


text:
ved endnu en gang at skulle
 sige farvel til kollegaer, da det var så svært at se sammenhængen i de beslutninger der blev taget.
 Stort arbejdspres og alligevel skulle vi være færre. Det førte til en arbejdsnedlæggelse, og det er
 bestemt ikke noget der er almindeligt hos os.
 Vi har også sagt farvel til to af vore ledere. Vores to teams er lagt sammen til et team, hvor vi har en
 leder tilbage.
 2.4.5. NetDesign, TDC Erhverv og Hosting
 ved fællestillidsrepræsentant og fagligt bestyrelsesmedlem Jens Boutrup
 og fællestillidsrepræsentant Anders Reiners
 Netdesign som firma er fortid – det er blevet et brand i TDC- Group.
 Pr 1. januar 2014 blev NetDesign og TDC Hosting nedlagt som firmaer og fusioneret ind i TDC
 Erhverv. Begge firmaer optræder nu som brands i TDC Gruppen.
 NetDesign havde i Vestre Teglgade 11 fået etableret en flot indgang med
 handicap rampe og automatiske døre. En stor stander blev opstillet i
 Teglgade med logo.
 Indgangen i bygning H er lukket og standeren har fået Huawei's logo!
 En stor del af TDC Erhvervs medarbejdere på Dansk Metals overenskomst er blevet overflyttet til
 Channels hvilket betød at flere fagligt aktive kollegaer flyttede med.
 TDC Erhvervs Virksomhedsklub blev stærkt reduceret og det gav god mening at slå
 Virksomhedsklubberne fra Erhverv og NetDesign samme til en virksomhedsklub hvor
 NetDesign fra at være den mindste gruppe i Erhverv nu er den største.
 Sammenlægning er sanktioneret af TDC Landsklubben.
 Den 1. april 2014 var der direktør skifte i Erhverv og det var ikke en aprilsnar. Vi sagde farvel til
 Eva Berneke og Jens Munk tiltrådte. Jens Munk kom fra en stilling som direktør for TDC Nordic.
 Jens har tidlige har haft en kort periode i Erhverv, hvor lønnen til sælgerne blev omstruktureret så
 en større del af lønnen blev provision.
 I efteråret 2013 blev ca. 40 medarbejdere virksomhedsoverdraget fra Eltel med kunder. Eltel
 medarbejderne arbejder med de store kundebaserede telefonianlæg Aastra (tidl. Ericsson) og Avaya
 (tidl. Nortel). Resultatet er at NetDesign nu har de facto monopol på de store kundebacerede
 telefoni anlæg. Flere af medarbejderne er tidligere kollegaer, fra tiden hvor TDC Erhverv holdt til
 på Lautruphøj i Ballerup og Rødovre. Det har hjulpet godt på integrationen. Det har været dejligt at
 kunne sige velkommen til en gruppe kvalificerede kollegaer, som hurtigt er faldet til.
 Vi håber på, at det kan vare ved et stykke tid, selvom arbejdsmængden er svagt faldende.
 På Cisco området, der var NetDesign’s ”Juvel” i de glade dage i Farum, har der været en jævn
 strøm af fratrædelser til mere attraktive jobs hos konkurrenter og mange gode ressourcer er
 forsvundet sammen med at andelen af markedet er faldet.
 Sammensmeltningen af NetDesign med Erhverv fortsætter. Det er specielt de administrative
 områder og Backoffice som står for skud. Senest er Servicesalg blevet flyttet ind under salgs
 organisationen i Erhverv, så stort set alt salg nu er samlet i TDC Erhverv. Tilbage er der stort set
 kun teknikere og deres hjælpe funktioner som kan kalde sig NetDesign.
 Desværre har salgsorganisationen endnu ikke


text:
helt fundet sig selv, efter de mange reorganiseringer.
 Gennem de sidste år har der også været en jævn strøm af sælgere ud af firmaet, så udsigten til at
 kunne udfylde de økonomiske ambitioner der er udstukket, ser ikke positive ud.
 Hen over efteråret 2013 blev der afholdt et samarbejdsseminar i Erhverv. Seminaret udsprang fra
 lidt uro i provisionsudvalget, omkring hvilke rolle udvalget skulle spille.
 Seminarerne gik rigtig godt og både A-siden og B-siden havde stort udbytte heraf.
 Men desværre forlod Eva Berneke efterfølgende direktørposten
 Sammenlægningen af NetDesign og TDC Hosting med TDC Erhverv medførte, at der kom en
 større reorganisering, resegmentering i salgsorganisationen og en overtallighedsrunde. Så udover at
 måtte sige farvel til nogle af vore kollegaer, skulle der også skiftes chefer og kundegrupper i
 salgsorganisationen.
 Efter et par måneder med nogle rigtigt gode kampagner i forsommeren, har Erhverv taget det største
 spring i markedsandele på fiber, et spring som gerne skal holdes og udbygges i tiden fremover.
 I forbindelse med den seneste reorganisering af salg vil 26 medarbejder få ny chef, og ingen er
 blevet overtallige i denne omgang.
 Gennemarbejdning og reorganisering af provisionsberegningerne skulle gerne føre frem til et mere
 gennemsigtig, overskueligt provisions system. Et provisionssystem der kan motivere sælgerne til at
 øge salget.
 Hosting var tidligere forankret i TDC Nordic fordi de havde afdelinger i Sverige og Finland.
 Nu er strømmen af oplysninger der slipper ud fra Hosting i øjeblikket ikke store, men Hosting har
 centre i Sverige og i Danmark samt senest i Finland.
 Desværre er aktiviteterne i Finland solgt videre, da de ikke udviklede sig så hurtigt som det var
 forventet. I stedet er der lavet en samarbejdsaftale med et finsk firma om at overtage aktiviteterne i
 I forbindelse med at Jens Munk tiltrådte som Direktør for Erhverv tiltrådte Asger Hattel som
 direktør for TDC Nordic.
 2.4.6. Ligebehandling i TDC
 ved Tele Øst’s repræsentant i TDC’s Ligebehandlingsudvalg (LBU)
 kasserer Ulla Puck
 I TDC er det en målsætning at give lige muligheder for alle, herunder sikre lige løn til kvindelige og
 mandlige medarbejdere. Det er en målsætning, som er udviklet i tæt samarbejde med de faglige
 organisationer bl.a. i Ligebehandlingsudvalget, LBU, under Hovedsamarbejdsudvalget.
 I Ligebehandlingsudvalg har vi haft fokus på status for mangfoldighed, ligelønsstatistik, seniorpolitik og mænds sundhedsuge.
 2.4.7. De udlånte TDC’er
 ved formand for virksomhedsklubben for de TDC udlånte
 og fællestillidsrepræsentant Per Baden
 TDC har udlånte kassetjenestemænd hos 11 forskellige firmaer:
 2 udlånte
 Der har igen i år været spænding op til den 1. marts. Vi var spændte
 på, hvorvidt vi igen i år skulle erindre dem om, at kontrakten udløb.
 De var dog mere vågne i år og fik fornyet kontrakten med endnu et
 år, samt sendt breve om forlænget udlån. Vi har opfordret dem til at være i bedre tid næste år, da
 vores medlemmer først fik brevet 2 dage før.
 21 udlånte
 Der har i årets løb været forsøg fra ISS side på at flytte udlånte over på arbejdsopgaver, der ikke har
 været en del af det, der blev outsourcet i forbindelse


text:
med kontrakten. Vi har gjort ledelsen opmærksom på, at vi ville forfølge det fagretsligt, hvis de lavede sådanne skift af arbejdsopgaver.
 14 udlånte
 Der har igen været afskedigelser i TCS. Over 50 kollegaer er blevet afskediget denne
 gang. Det er over halvdelen af de tilbageværende, der blev overført fra CSC. Det vil så være over
 75 % af de fra CSC overførte til TCS, som er afskediget indenfor 2 år efter overflyttelsen.
 Udlånte bliver sat til at varetage nogle af opgaverne fra de opsagte, mens resten af opgaverne flytter
 til Indien. En masse af de 50 har lavet kontraopsigelser, da de har fået andet job. Det er års erfaring
 på forretningskritiske systemer, der forsvinder.
 Sidst i maj meddelte TDC, at de ikke ønskede at betale for visse opgaver længere.
 Dette medførte, at 11 udlånte blev sendt retur til TDC. 2 af disse har fået job i TDC, mens resten er
 blevet afskediget heraf 2 tillidsrepræsentant, der sad i virksomhedsklubbens bestyrelse.
 24 udlånte
 TDC har opsagt kontrakten med Atea. TDC overtog selv arbejdet 1. marts 2014. Dette betyder, at
 alle de udlånte kom retur til TDC. Opgaverne er blevet placeret i Channels, hvor de er blevet en del
 af Support.
 Der er intet at berette. Vi har ikke hørt om nogen problemer.
 66 udlånte
 (Eltel er beskrevet længere nede - på side 64)
 3 udlånte
 Relacom har i perioden sendt 2 udlånte retur, 1 har fået arbejde i TDC,
 den anden er fratrådt.
 Ultisat / ELS Denmark Aps
 1 udlånt
 Udlånet af et medlem til Ultisat er ændret til ELS Denmark ApS,
 da Ultisat har solgt denne del fra. Dette vedrører også en tidligere statstjenestemand.
 6 udlånte
 Ericsson / Huawei
 18 udlånte
 TDC besluttede ikke at forlænge kontrakten med Ericsson,
 da TDC lave en ny med det kinesiske firma Huawei.
 Der er flyttet ca. 140 medarbejdere fra Ericsson heraf 18 udlånte på Dansk Metal overenskomst. Af
 de 140 kom 11 til TDC heraf 1 udlånt.
 Der er efterfølgende blevet indgået en aftale omhandlende Industriens Overenskomst, altså ikke
 Funktionæroverenskomsten. Huawei har fraskrevet sig Funktionæroverenskomsten, det tolkes som,
 at de ønsker HK’s overenskomst på kontorområdet.
 Lokalaftalerne fra Ericsson er blevet videreført hos Huawei.
 I TDC er der gang i flere forskellige projekter, der alle kan føre til outsourcing af flere arbejdsopgaver, og dermed også nye udlån. Vi skal være klar til at håndtere disse nye udlånte, og det skal ske i
 tæt samarbejde mellem de forskellige virksomhedsklubber.
 2.4.7.1. Eltel Networks A/S / Fiber & Anlæg
 ved fagligt bestyrelsesmedlem Svend Erik Nielsen
 Som beskrevet i beretningen for 2013, var der på det tidspunkt en udestående faglig voldgift omkring retten til, hvilken overenskomst, som skulle være gældende for de virksomhedsoverdragne fra
 TDC. (Sagen er omtalt under punkt 2.1.2.9 på side 29)
 Eltel forlangte, at elektriker overenskomsten var gældende. Desværre tabte vi den
 faglige voldgift, hvilket betød at der skulle optages lokale lokalforhandlinger angående kørepakke,
 betalt frokost, overtidsbetaling og modregning af 11 timers reglen på el overenskomsten.
 Det lykkedes næsten at opnå de samme vilkår, som


text:
på det tilpassede overenskomstgrundlag i TDC,
 som de udlånte kassetjenestemænd er dækket af. Dybest set tror vi, at Eltel var bange for intern uro
 blandt teknikerne, hvis der var blevet for store forskelle, og atter engang viste det sig, at sammenhold kan rykke nogle beslutninger til medarbejdernes fordel.
 Leveringssituationen er positiv
 Ligeledes giver det også mere ro i organisationen, når der er rigeligt at lave, og som chefen siger, at
 forretningen har udviklet sig til at være ganske lukrativ.
 Leveringssituationen har kun udviklet sig i en positiv retning set med Eltel og TDC øjne, Eltel leverer typisk 98 % af ordrerne til den aftalte tid. Mens TDC selv styrede fiber forretningen, var leverings procenten 80 når det gik rigtigt godt, og vi er ikke i tvivl om at TDC ville opnå meget højere
 produktivitet, hvis man kiggede på sine IT systemer.
 Klimaundersøgelse er også noget man er i gang med at opbygge i Eltel.
 Den første store undersøgelse, som blev gennemført, efter den nye chef Karin K. Brejnholt tiltrådte,
 faldt på gulvet med et brag. Det lykkedes ikke at få medarbejderne med på ideen, så svarprocenten
 var så lav, at man dybest set ikke kan bruge undersøgelsen til noget trods ledelsen gode intentioner.
 Hvis man skal have held med klimaundersøgelsen, skal alle tillidsfolk inddrages, og det glemte man
 behændigt.
 Information er stadigvæk der, hvor der er plads til forbedringer. Hvis der kom et bedre informations
 flow, ville man løfte arbejdsglæden betydeligt og undgå, at den enkelte selv skal opfinde den dybe
 tallerken, når der kommer nye produkter.
 Indgangen til Nyropsgade 25
 2.5. Interne Tele Øst forhold
 2.5.1. Afdelingskontoret
 Siden sidste generalforsamling har strukturen set sådan ud:
 Ulla Puck
 (Susanne Frederiksen)
 (Bent Parbo)
 (Jørgen Høyer)
 Forhandling Fagretslig
 Overenskomst og SU
 Carsten D. Nielsen
 Arbejdsmiljø Social- og
 (Bjarne L. Olsen)
 (Hanne Trebbien)
 Farvel til kasserer Ulla Puck
 Kasserer Ulla Puck har meddelt at hun har valgt at begynde at læse videre og stopper ved
 denne generalforsamlingen, efter 12 år med fagligt arbejde, først som tillidsrepræsentant i
 TDC og senere som fagligsekretær. Ulla har ud over kassererjobbet, været sagsbehandler, redaktør
 af Tele Øst bladet og faglig sekretær med Ligebehandling som speciale. Hun har deltaget meget
 aktivt i Ligebehandlingsarbejdet både indenfor Forbundet og i TDC til stor gavn for medlemmerne.
 Bestyrelsen takker Ulla Puck for hendes store og engagerede arbejde for Tele Øst.
 Farvel til fagligt bestyrelsesmedlem Per Nørskov
 Fagligt bestyrelsesmedlem Per Nørskov stopper ved denne generalforsamling og går på
 pension efter mange års arbejde som både fællestillidsrepræsentant og fagligt bestyrelsesmedlem. Per har altid haft et stort og aktive angement i medlemmernes forhold og andre faglige
 sager, og han har modtaget stor anerkendelse for sit utrættelige arbejde for hans kollegaer.
 Bestyrelsen takker Per Nørskov for hans altid aktive engagement i Tele Øst og håber han fortsat vil
 hjælpe ved arrangementer i foreningen, hvis det kan passes ind i hans otium.
 Farvel til Tele Øst’s mangeårige medhjælper i sekretariatet Jørgen Høyer
 Jørgen Høyer er stoppet for at gå på pension og nyde sit otium.
 Jørgen


text:
har været en stor og uvurderlig hjælp i mange situationer i Tele Øst’s sekretariat.
 Bestyrelsen takker ham for hans positive væremåde og han altid store hjælpsomhed når
 der f.eks. opstod problemer i Nyropsgade og for hans hjælp til logistikken ved alle former for aktiviteter.
 Tillidsrepræsentanter (TR) og Arbejdsmiljørepræsentanter (AmR)
 Tele Øst har i skrivende stund 63 tillidsrepræsentanter. Der er jævnligt en løbende udskiftning i
 Tillidsrepræsentant kredsen, og på afdelingens hjemmeside kan alle følge med i, hvor og hvem, der
 er tillidsrepræsentant for et bestemt område, samt et telefonnummer, så vedkommende kan kontaktes.
 Vi har 48 arbejdsmiljørepræsentanter, der er organiseret i Tele Øst. Hvis du har spørgsmål til arbejdsmiljøet er du velkommen til at kontakte faglig sekretær Hanne Trebbien på mobiltelefon 23 31
 Medlemsmøder, bestyrelsesmøder og andre interne møder
 Bestyrelsen har som tidligere år besøgt medlemmerne lokalt til medlemsmøder på arbejdspladserne
 efter fyraften. Siden sidste generalforsamling og frem til denne generalforsamling har der været
 afholdt 10 bestyrelsesmøder og ca. 18 møder i udvalg og ad-hoc grupper.
 Der er altid mulighed for personlig henvendelse.
 Ønsker du at tale med en bestemt person, bedes du ringe først, for at aftale tid.
 2.5.2. Udvalg
 På det konstituerende bestyrelsesmøde efter generalforsamlingen i 2013 blev de permanente udvalg
 Udvalgene er i dag:
 Fagretligt udvalg
 Miljø- og Arbejdsskadeudvalg
 Organiserings- & Agitationsudvalg
 2.5.2.1. Fagretligt udvalg
 Hanne Trebbien
 Per Baden
 Jimmy Kolinger
 Bjarne L. Olsen
 Carsten D. Nielsen (formand)
 Udvalget har bl.a. behandlet OK 2014 som fremgår af beretningen fra overenskomstområdet på
 siderne 9 - 20.
 2.5.2.2. Miljø- og Arbejdsskadeudvalget
 Marianne Røgilds-Heinsøe
 Lars Walbum Rasmussen
 Britta Gilder
 Henrik Leerhøy
 Kenny Erstad
 Hanne Trebbien (formand)
 Føljetonen velfærdsforanstaltninger fortsætter. Repræsentanter fra udvalget har arbejdet vedholdende og ihærdigt med at få lavet nogle tålelige velfærdsforanstaltninger for de kørende teknikere.
 I skrivende stund er der forlydender om, at der er imødekommenhed med at få etableret varmt vand
 på en del af de centraler hvor der i dag kun er koldt vand. Det er dog ikke ensbetydende med, at det
 pågældende sted er egnet til at indtage sin frokost. For at leve op til det, skal der også være møbler,
 ikke højere støj end det er muligt at tale almindeligt sammen, og passende varme både sommer og
 Det virker stadig som om, TDC ikke er særlig villige til, at leve op til diverse arbejdsmiljøvejledninger på området.
 Håber gejsten stadig er der fra vores side til at presse på, så de gode løsningerne kan komme i hus.
 Giver vi først op, og ikke "bider dem i haserne" sker der ikke mere. TDC gør ingen ting af sig selv,
 og da slet ikke når udbedringerne er forbundet med økonomi.
 Der er et godt gammelt ordsprog der siger: "Rom blev ikke bygget på en dag".
 Det bliver vi nok nødt til at sætte vores lid til!
 Miljøsamarbejde på Landsplan
 Da TLU (TeleLandsUdvalget) med underliggende udvalg blev nedlagt ved kongressen i 2012, opstod der et hul i samarbejdet mellem Teleafdelingernes miljøudvalg.
 Derfor tog Tele Øst og Tele Vest initiativ til at genoplive det. Afdelingernes miljøudvalg mødtes i
 marts


text:
2014, rigtig givtigt. Der er nu søgt om midler gennem Landsklubben til det videre arbejde,
 dog med en ændret besætning.
 Forslaget er, at det er FællesArbejdsmiljøRepræsentanterne (FAmR) der mødes på landsplan sammen med en politiker fra hver afdeling. Vi sætter vores lid til at ansøgningen bliver imødekommet.
 Ud over det samarbejde der foregår på landsplan i afdelingernes arbejdsmiljøudvalg, bliver der også
 i år et møde på landsplan, hvor alle arbejdsmiljørepræsentanter fra afdelingerne har mulighed for at
 Der er kommet en del ny arbejdsmiljørepræsentanter i år, da der har været valg i TDC.
 Arbejdsmiljørepræsentanter fra andre virksomheder
 Der ud over har vi ”opdaget” flere arbejdsmiljørepræsentanter i andre virksomheder end TDC.
 Husk - den faglige organisation får ikke automatisk besked om, at der er valgt en arbejdsmiljørepræsentant.
 Flere organisationer prøvede, men, det lykkedes ikke at få denne passus med ved den seneste lovændring i 2010.
 Bliver man valgt, eller ved nogen at der er blevet valgt en ny arbejdsmiljørepræsentant vil vi meget
 gerne have det at vide.
 Grunden til at de faglige organisationer ikke automatisk får besked er, at en arbejdsmiljørepræsentant ikke behøver at være faglig organiseret. Ud over at man så mangler netværket som
 dyrkes i de faglige organisationer, så er der også den ulempe for den enkelte, at eventuelle uoverensstemmelser ikke kan klares i det fagretslige system, men må klares ved civilt søgsmål.
 Når der er kommet nye repræsentanter til, bliver de lige som tillidsrepræsentanterne budt ind i afdelingen til en velkomst og introduktion til arbejdsmiljøarbejdet. Her får de blandt andet nedenstående
 ord med på vejen.
 "En af de vigtigste personlige egenskaber at besidde som arbejdsmiljørepræsentanter er vedholdenhed "
 Arbejdet i afdelingens udvalg er meget rettet mod TDC, hvilket er meget naturligt, i det udvalgsmedlemmerne alle kommer fra TDC. Ikke fordi der ikke arbejdsopgaver nok på den front, men det
 kunne være rigtig dejligt, hvis der var en, der havde lyst til at repræsentere de arbejdsmiljørepræsentanter der kommer fra andre virksomheder.
 Vi håber at høre fra en af Jer!
 2.5.2.3. Organiserings- og Agitationsudvalg
 ved faglig sekretær Robert Larsson
 Tomas Wellejus
 Jens Boutrup
 Pia H. Olsen
 Torkil Aabye
 Robert Larson (formand)
 Udvalgets har behandlet emner som omfatter bl.a. agitation og hvervning, medlemsmøder m.m.
 Udvalgets hvervekampagne i foråret var en bravende succes med 33 nye medlemmer, og udvalget
 har besluttet at gentage successen.
 2.5.2.4. Seniorudvalg
 Jørgen Bredøl (formand)
 Søren Povlsen
 Robert Larsson (varetager kontakten mellem seniorudvalg/pensionistklubberne og Tele Øst)
 Udvalgets opgave at deltage i forbundets senior årsmøde og søge indflydelse på de ting som kan
 være til gavn for vores medlemmer og de arrangementer som berører Tele Øst’s pensionister. Udvalget forsøger, ved samarbejde med Metal Hovedstaden, at få fælles fodslag til gavn for vores
 2.5.2.5. Uddannelsesudvalget
 Johnnie Nielsen
 Robert Larsson (formand)
 Udvalget har bl.a. beskæftiget sig med IKUF, elever og lærlinge samt TR-uddannelse. Udvalget
 programlægger Tele Øst’s TR-AMR Seminar og hjælper til gennemførelse af seminaret.
 Vi har p.t. ikke nogen pladser i skolebestyrelserne eller de Lokale Uddannelses Udvalg (LUU), men
 Robert Larsson har en plads i TDC’s uddannelsesudvalg (HUD) hvor han gør


text:
sin indflydelse gældende.
 2.5.2.6. Ungdomsudvalget
 Robert Larsson (Svenderepræsentant og afdelingsbestyrelsens repræsentant)
 Med så få mennesker er der ikke megen aktivitet i ungdomsudvalget, så al aktivitet foregår via forbundets ungdomsudvalg. Er der nogle unge, som er interesseret i at høre mere om arrangementer i
 Metal eller ønsker at deltage i ungdomsudvalg i Tele Øst, så kontakt Robert Larsson i Tele Øst.
 2.5.3. Ligebehandling og
 familiepolitik i Tele Øst
 ved kasserer og faglig sekretær med Ligebehandling som speciale Ulla Puck
 I Tele Øst er der ikke noget udvalg men alligevel er vi med til at sætte en dagsorden.
 Vi har en formandsplads/en coach i FIU ligestilling, Netværk for tillidsvalgte og netværket har 7
 medlemmer, hvoraf de 3 er tillidsrepræsentanter i TDC.
 Netværket består af tillidsfolk fra 3F, HK, FOA og Dansk Metal, hvilket giver et godt indblik i hvad
 der foregår i fagbevægelsen.
 Vi støtter og netværker, og har været til Nordisk Forum i Malmø i juni. Her samles ligestillingsinteresserede mænd og kvinder, politikere, fagforeningsfolk, foreninger, mediefolk, kunstnere, standuppere og organisationer fra hele Norden for at ”tage temperaturen” på ligestillingen anno 2014.
 Netværket vil gerne have flere medlemmer, så hvis du er interesseret kontakt Tele Øst.
 2.5.4. Tele Øst Bladet
 ved kasserer og redaktør Ulla Puck
 Bestyrelsen har besluttet at fremsætte forslag på generalforsamlingen, om at stoppe for udgivelsen
 af Tele Øst Bladet i papirformat med udgangen af 2014.
 Hvordan formatet bliver i 2015 er endnu ikke besluttet – dog er det besluttet, at der kommer mere
 information på Tele Øst’s hjemmeside.
 Vi takker for mange fantaktiske indlæg til bladet i årenes løb, vi takker for ris og ros, og tak til alle
 de frivillige som har bidraget.
 Tele Øst Bladet er i denne generalforsamlings perioden udkommet 5 gange.
 Hver udgivelse havde informationer til Tele Øst’s medlemmer med spændende artikler og indlæg
 fra bestyrelse, tillidsrepræsentanter og medlemmer:
 I december 2013, blad nr. 33, blev der skrevet om:
 ♦ 403 medlemmer deltog i generalforsamlingen 2013
 ♦ Et medlem traf et valg og læser nu videre til skolelærer
 ♦ Efteruddannelse, IKUF
 ♦ Tele Øst støtter SOS Børnebyerne
 ♦ Julecruise i Tele Øst
 I januar 2014, blad nr. 34, blev der skrevet om:
 ♦ Efterløn
 ♦ 50 års jubilæum som medlem
 ♦ Et medlem blev fyret – TDC gik over stregen
 ♦ Man kalder det et skånejob!
 ♦ Sommerhuset i Hou
 I april 2014, blad nr. 35, blev der skrevet om:
 ♦ Kampen om frivillige fratrædelser fortsætter
 ♦ En tillidsrepræsentant stopper
 ♦ Outsourcing, nearshoring og offshoring
 ♦ Arbejdsmiljø
 ♦ Hvervekampagnen var en succes
 I september 2014, blad nr. 36, blev der skrevet om:
 ♦ Indkaldelse til generalforsamling
 ♦ Et legat gør en forskel
 ♦ Virksomhedsoverdragelse og reglerne
 ♦ Ny tillidsrepræsentant
 I oktober 2014, blad nr. 37, blev der skrevet om:
 ♦ Invitation til Julecruise
 ♦ Præsentation af den nye bestyrelse 2014
 ♦ Report fra tillidsrepræsentant seminar
 ♦ Afskedsreception for Ulla Puck
 2.5.5. Medlems aktiviteter
 Julecruise i Tele Øst
 af kasserer Ulla Puck
 Første søndag i advent - Søndag den 1. december 2013 - mødte vores


text:
medlemmer med familie (631
 personer) op på Oslo færgen, hvoraf 300 var børn. Her blev julehygget med brunkager og juice til
 børnene, gløgg til de voksne, klippet klistret, flette julehjerter med nisser og efter maden var der
 dans om juletræet i to etager.
 Ligesom sidste år var der også en lækker julebuffet med i arrangementet, hvor der var mad for alle
 især softice maskinen var flittigt besøgt.
 Børnene morede sig med skattejagt om bord, hvor også julemanden med sine hjælpere deltog. Alle
 børn fik en godtepose. Julefesten om bord på Pearl of Scandinavia sluttede med at børnene lov at
 vælge en julegave.
 Vi ser frem til næste juletræs arrangement med DFDS – første søndag i advent – den 30. nov. 2014.
 Bowling med Tele Øst
 af fagligt bestyrelsesmedlem Per Nørskov
 Søndag den 3. marts 2014 mødtes 122 af Tele Øst’s medlemmer i Big Bowl i Valby til en 2 timers
 bowlings dyst og efterfølgende buffet.
 Snakken var livlig og forventningerne var høje. Med udsigt til fine præmier til 1, 2 og 3 pladser gik
 vi i gang kl. 15.00 med 2 timers dyst mellem 19 hold. Alle holdene havde et navn efter eget valg og
 det spændte lige fra ”Hyggeholdet” til ”Den gamle førerhund”.
 Der blev gået til den og uden for mange afbrydelser, men med megen interesse for hvordan det gik
 de andre, fandt vi de 3 vindende hold, som blev hyldet ved afslutningen af vores buffet, som vi indtog i restauranten.
 3. pladsen gik til Cleanerne
 2. pladsen gik til Musketerne II
 1. pladsen gik til De 5 kegler
 Altså en fantastisk søndag med snak og hygge på tværs af alder og arbejdsgrupper.
 af faglig sekretær Bjarne L. Olsen
 Igen i år var kælderen ramme om Metal Hovedstadens 1. maj arrangement, hvor vi fra Tele Øst
 bemandede ølteltet i Fælledparken, som var et godt trækplaster for vores medlemmer, det var flot at
 se faneindmarchen som gik helt hen til hovedscenen. Ved 1. maj arrangementet var det svært for
 dem der stod oppe ved scenen, at høre talerne pga. de mange mennesker som var mødt op med fløjter, men nede ved teltet gik det udmærket med at høre talerne og der var travlt ved øl hanerne som
 Fredag den 13. juni var alle Tele Øst pensionister inviteret på skovtur. Igen i år var vi af sted med
 bus fra 20 opsamlings steder ind til DFDS hvor 575 deltager gik om bord på Pearl for at nyde en
 spækket buffet med efterfølgende kaffe og svingom i natklubben.
 Ved ankomst tilbage til Dampfærgevej 31 gik vi om bord på 4 kanal pramme for at sejle en tur ind i
 Københavns kanaler med guide og gode oplevelser, vi sluttede ved Fisketorvet hvor busserne holdt
 klar til at køre alle tilbage til opsamlingsstederne. Det var en god tur.
 Sommerhuset i Hou
 Efter at sommerhuset i Hou har gennemgået en fornyelse af møblementet m.v., som gav et gevaldigt
 løft, har vi fået mange positive tilbagemeldinger fra årets lejere af huset. Bestyrelsen har undersøgt
 muligheden


text:
for frasalg af sommerhuset, men har besluttet ikke at gøre det.
 Vi håber at ligeså mange vil benytte huset næste år og der er stadig ledige pladser som kan bookes
 ved henvendelse i afdelingen.
 Årsrapporten for 2012 er et hæfte på mange sider.
 For at begrænse antallet af sider i dette skriftlige materiale, er Årsrapporten vist uden de regnskabsmæssige noter i lighed med tidligere år.
 Det gengives på de følgende 8 sider
 Medlemmer der ønsker hele rapporten bedes kontakte Tele Øst’s sekretariat
 på telefon 33 63 29 01 eller på mail [email protected]
 Indkomne forslag – Vedtægtsændringer
 Der er indkommet 4 forslag som alle kræver 2/3 flertal.
 Afdelingen udgiver medlemsblad,
 stk. 8 som udsendes til alle medlemmer.
 Ordinær generalforsamling bekendtgøres senest 7 uger før i
 medlemsbladet og på afdelingens
 hjemmeside og evt. i forbundets
 I lige år vælges for 2 år:
 Et antal faglige sekretærer efter
 bestyrelsens indstilling.
 Et antal faglige bestyrelsesmedlemmer efter bestyrelsens indstilling
 En kritisk bilagskontrollant
 En suppleant for bilagskontrollant.
 stk.15
 I ulige år vælges for 2 år:
 Afdelingskasserer.
 Et antal faglige bestyrelsesmedlemmer efter bestyrelsens indstilling.
 En suppleant for bilagskontrollant
 Afdelingen vedligeholder
 hjemmeside, samt elektronisk
 udsender nyhedsbreve til alle
 medlemmer som har opgivet
 deres e-mail adresse, med
 mindre det enkelte medlem har
 bedt om at få det i papirformat.
 bekendtgøres senest 7 uger før
 på afdelingens hjemmeside og
 i elektroniske nyhedsbreve til
 alle medlemmer som har opgivet deres e-mail adresse, med
 Hvert år vælges:
 Et antal faglige sekretærer
 efter bestyrelsens indstilling.
 Et antal faglige bestyrelsesmedlemmer efter bestyrelsens
 To kritisk bilagskontrollant
 To suppleant for bilagskontrollant
 Bladet foreslås at udgå af økonomiske hensyn, samt at produktionstiden på bladet er ganske lang
 og tidskrævende, og stort set alle
 danskere skal pr. 1. nov. 2014
 kommunikere digitalt med det
 Vi har i flere år fået accept til at
 lave ét årige valg så alle ville stå
 lige ved en eventuel reducering af
 de faglige.
 Hvis forslaget til nye vedtægters §
 9 stk. 15 nr. 2 vedtages, foreslår
 bestyrelsen, at ikrafttrædelsen
 sker øjeblikkelig, så det gælder
 for valg jf. dagsordenens punkt 7
 på denne generalforsamling, dog
 undtaget den bilagskontrollant og
 den suppleant som blev valgt
 Hvis § 9 stk. 15 nr. 2 vedtages udgår dette nr.
 (Efterfølgende stykker
 konsekvensrettes)
 Bestyrelsens anbefaling:
 En enig bestyrelse anbefaler at forslagene vedtages og at ny § 9 stk. 15 nr. 2 træder i kraft øjeblikkelig.
 Budgetoversigt 2015
 Budgetoversigten er udarbejdet på baggrund af afdelingskontingentet for 2015.
 Kontingenter i alt
 TDC Ørebeløb
 Refusion fra Dansk Metal m.v.
 4.783.925
 1.081.984
 6.638.036
 4.832.195
 2.507.416
 7.339.611
 4.106.982
 6.597.982
 TR-tid
 Omkostninger valgte
 Medlems- og PR-aktiviteter
 Kontingenter (er flyttet til Adm.omk.)
 Info (Medlemsblad & hjemmeside)
 Mødeudgifter m.v.
 Medlemsjubilæer og repræsentation m.v.
 Løn- og personaleudgifter
 2.897.460
 631.310
 1.656.380
 731.775
 8.220.378
 928.703
 3.186.459
 366.669
 1.609.737
 595.874
 8.739.349
 7.586.400
 -1.582.342
 -1.399.738
 -988.418
 -836.106
 1.040.442
 -359.489
 -962.918
 -558.489
 -198.418
 Årets skat, inkl. regulering tidligere år
 Kontingentsatserne fra 2014 stiger jf. reguleringsordningen i vedtægternes § 17 stk. 4.
 Pr. 1. januar 2015 udgør reguleringen 0,8 % (afrundet til nærmeste 25 øre).
 (Undtaget kontingentet for pensionister og elever/lærlinge der


text:
følger forbundets beslutninger)
 Der tages forbehold for satserne, da vi endnu ikke har modtaget den endelige oversigt fra forbundet.
 Kontingentsatse pr. måned
 Deltid 30 timer
 Deltid under 15 timer
 Pensionist*
 Mere end 22 ugers ledighed
 /sygdom (fuldtidsforsikret)
 /sygdom (deltidsforsikret)
 NB: Som medlem af Dansk Metal omfattes man automatisk af en fritidsulykkesforsikring og
 en gruppelivsforsikring der yderligere koster hhv. 41,50 kr. og 22,50 kr. pr. mdr. ud over
 ovennævnte beløb.
 Man skal aktivt framelde forsikringerne, hvis man ikke ønsker dem. Hvis man fravælger gruppelivsforsikringen, kan man ikke senere genvælge gruppelivsforsikringen. Kontingenterne til fritidsulykkesforsikringen og gruppelivsforsikringen er ikke fradragsberettiget på selvangivelsen.
 A-kassen opkræver særskilte kontingenter udover ovennævnte beløb.
 *) Medlemmer der er overgået til pension pr. 1. januar 2010 eller senere betaler kr. 35,- pr. måned i
 forbundskontingent. Kontingentet opkræves forud som et halvårskontingent.
 Dispensationerne vedrørende valg truffet på den sidste generalforsamlinger udløber med denne generalforsamling, og dette indebærer at alle valgte er på valg i år.
 Bestyrelsen foreslår, at der gives dispensation fra vedtægternes § 15 til, at alle valg kun er for
 Bestyrelsen indstiller følgende 5 faglige til valg for 1 år:
 modtager valg
 Bestyrelsen indstiller følgende 6 faglige bestyrelsesmedlemmer til valg for 1 år:
 Fagligt bestyrelsesmedlem Pia H Olsen
 Fagligt bestyrelsesmedlem Jens Boutrup
 Fagligt bestyrelsesmedlem Tomas Wellejus
 Fagligt bestyrelsesmedlem Svend Erik Nielsen
 Fagligt bestyrelsesmedlem Brian Roos
 Her ud over indstiller bestyrelsen en person til faglig sekretærer uden for bestyrelsen for 1 år:
 Øvrige valg jf. vedtægterne
 Bestyrelsen indstiller følgende personer:
 Valg af 1 bilagskontrollant for 1 år:
 Valg af 1 bilagskontrollantsuppleant for 1 år:
 Valg af max 6 Ungdomsrepræsentanter
 (kandidater efterlyses)
 Valg af 2 fanebærer for 1 år:
 Valg af 2 fanebærersuppleanter for 1 år:
 Allan Marott Nielsen
 foreslås genvalgt
 Tele Øst’s bestyrelse efter generalforsamlingen 2013
 valgt uden for
 Bestyrelsens sekretær i gang med beretningen
 Teleforeningen af 2003
 Dansk Metal Tele afdeling Øst.
 onsdag den 29. oktober 2014, kl. 17.30,
 Godkendelse af årsregnskabet
 Godkendelse af statsautoriseret revisor
 Generalforsamlingsmaterialet er udsendt til alle medlemmer
 med almindelig post og findes også på teleoest.dk.
 Ønsker du at tale med en bestemt person, bedes du ringe først og aftale tid.
 mandag - torsdag kl. 8.00 – 15.30 samt fredag kl. 8.00 - 12.00.
 Lyngsiehus
 Nyropsgade 25, 3. sal
 Hjemmeside: www.teleoest.dk
 Tele Øst’s nuværende vedtægter kan læses på afdelingens hjemmeside.
 (De er sidst rettet på generalforsamlingen 2012)
 Kærligheden er det hele værd
 tirsdag den 4. marts kl. 10-18 og gør en ekstra god
 O Så oprandt dagen. D.4.7.91 E t nyt hold flyvefærdl ge fem
 Partikelfiltrering med fotosyntetiserende bakterier
 TDC Erhverv Mobilpakker
 Referat bestyrelsesmøde d.18-03-2013 - Ågård
 TDC Erhverv Office 365