text:
Højesteret Dom i bankTrelleborg-gruppesøgsmålet
 Dom i bankTrelleborg-gruppesøgsmålet
 Sagerne 356/2010 og 28/2011
 Afsagt den 27. januar 2012 i
 Sag 356/2010
 Fonden for bankTrelleborg
 Sag 28/2011
 Højesteret har afsagt dom i sagen om retsstillingen for de tidligere minoritetsaktionærer i bankTrelleborg, som i 2008 fik tvangsindløst deres aktier i forbindelse med bankens fusion med Sydbank A/S.
 Sagens hovedspørgsmål for Højesteret var, om minoritetsaktionærernes aktier i bankTrelleborg A/S ved tvangsindløsningen i januar 2008 var mere værd end det beløb på 93,27 kr. pr. aktier på nominelt 20 kr., som de har modtaget. I sagen var der desuden spørgsmål om forståelsen af § 144 i lov om finansiel virksomhed, hvorefter det bl.a. er en betingelse for, at en banks bestyrelse kan beslutte, at en hovedaktionær kan tvangsindløse minoritetsaktionærernes aktier, at hovedaktionæren ejer mere end 70 % af aktiekapitalen.
 Højesteret tiltrådte, at bankTrelleborg i januar 2008, da bestyrelsen traf beslutning om tvangsindløsning, var nødlidende, og at banken havde måttet lukke, hvis aftalen vedrørende fusion med Sydbank A/S ikke var blevet indgået, før banken skulle åbne om mandagen den 21. januar 2008. Det må antages, at aktionærerne i så fald ville have stået med værdiløse aktier. Højesteret udtalte, at aktionærerne, uanset om lovens betingelser for tvangsindløsning af minoritetsaktionærernes aktier var opfyldt eller ej, var berettiget til et vederlag for aktierne, som svarede til deres værdi fastsat ud fra handelsværdien. Højesteret fandt, at der ikke var noget grundlag for at antage, at aktiernes handelsværdi var højere end det beløb på 93,27 kr., som er blevet betalt til aktionærerne. Hovedaktionæren og Sydbank A/S blev derfor frifundet for minoritetsaktionærernes betalingskrav. Der var ikke under sagen krav om tilbageførsel af de tvangsindløste aktier, men alene om betaling for aktierne.
 Højesterets fandt, at tvangsindløsningen af minorietsaktionærernes aktier ikke var lovlig, idet 70 %-kravet ikke var opfyldt. Dette havde dog som nævnt ingen betydning for aktionærernes økonomiske krav. (Dissens).
 Sidst opdateret: 27-01-2012


text:
Skat.dk: E.A.2.1.4.2 LL § 8 J Udgifter til advokat og revisor - overgangsregel for indkomståret 2010
 LL § 8 J ophæves
 Bemærk, at LL § 8 J i sin hidtidige affatning (jf. lovbekendtgørelse nr. 176 af 11. marts 2009) er ophævet med virkning fra og med indkomståret 2010. Udgifter omfattet af LL § 8 J, som ville være fradragsberettigede ved etablering eller udvidelse af erhvervsvirksomheden i indkomståret 2009, kan dog fradrages i indkomståret 2010, hvis etableringen eller udvidelsen af erhvervsvirksomheden først sker i 2010. Dette fremgår af af Lov nr. 525 af 12. juni 2009 om ændring af aktieavancebeskatningsloven og forskellige andre love §§ 12, nr. 3, og 22, stk. 2 og 19. (LL § 8 J i den fra 1. januar 2010 gældende affatning omtales ovenfor under E.A.2.1.2 under Formueforvaltning).
 Nedenfor gengives gældende ret i henhold til den hidtidige formulering af bestemmelsen, der således stadig vil være gældende i indkomståret 2010 for udgifter, som ville være fradragsberettigede ved etablering eller udvidelse af erhvervsvirksomheden i indkomståret 2009, men hvor etableringen først sker i indkomståret 2010:
 Efter LL § 8 J er der fradrag for advokat- og revisorudgifter, der er afholdt i forbindelse med etablering af en erhvervsvirksomhed eller udvidelse af en bestående erhvervsvirksomhed. Der vil typisk være tale om udgifter i form af rådgivningshonorarer for udfærdigelse af vedtægter eller kontrakter m.v.
 Endvidere er der fradragsret for gebyrer til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Det drejer sig om gebyrer i forbindelse med stiftelse af et selskab eller ved ændring af selskabets vedtægter. Fradragsretten forudsætter, at afholdelsen af udgifterne sker i forbindelse med etablering af en bestående erhvervsvirksomhed.
 Begrebet etablering og udvidelse skal fortolkes bredt. LL § 8 J giver bl.a. mulighed for fradrag for advokat- og revisoromkostninger, der er afholdt i forbindelse med en udvidelse af selskabskapitalen eller en børsintroduktion. Bestemmelsen hjemler endvidere fradrag for de udgifter til advokat og revisor, der er afholdt i forbindelse med en omstrukturering af virksomheden, f.eks. ved omdannelse, fusion, spaltning eller tilførsel af aktiver, uanset om det sker skattefrit efter de særlige regler herom i virksomhedsomdannelsesloven og fusionsloven.
 Der vil derimod som udgangspunkt ikke være fradrag for udgifter, der f.eks. afholdes i forbindelse med en ændring af virksomhedens stemmeregler eller lign.
 Der kan kun gives fradrag efter LL § 8 J for de udgiftsarter, der udtrykkeligt er nævnt i lovbestemmelsen. Der er således kun fradrag for udgifter til rådgivning for advokat og revisor, men derimod ikke udgifter til tilsvarende rådgivning, der ydes af f.eks. pengeinstitutter. Udgifter til andre rådgivere omfattes heller ikke af bestemmelsen, selv om det er en advokat eller revisor, som har rekvireret rådgiveren og således er hvervgiver i forhold til en sådan rådgiver og derfor medtager udgiften som udlæg efter regning.
 Betegnelsen revisor i LL § 8 J omfatter statsautoriserede revisorer, registrerede revisorer samt medlemmer af Foreningen Danske Revisorer og personer, der kan sidestilles med medlemmer af Foreningen Danske Revisorer. Om en person kan sidestilles med medlemmer af Foreningen Danske Revisorer beror på en konkret vurdering. Normalt vil en person, som udøver erhverv som

type: other


text:
revisor, kunne sidestilles med medlemmer af nævnte forening.
 Virksomheden kan ikke fratrække udgifter efter LL § 8 J, stk. 1, eller lægge udgifterne til anskaffelsessummen efter stk. 3, jf. nedenfor, hvis virksomheden ikke er rette udgiftsbærer. Hvis f.eks. et opkøbt selskab er rette udgiftsbærer af de afholdte advokat- og revisorudgifter eller en del heraf, kan den købende virksomhed ikke fratrække udgifterne efter LL § 8 J, stk. 1, eller tillægge udgifterne til anskaffelsessummen efter stk. 3. Det samme gælder, hvis det ikke er virksomheden selv, men en anden, f.eks. et koncernforbundet selskab, der har købt selskabet, men hvor virksomheden har afholdt udgiften. Se hertil SKM2008.719.ØLR: Et selskab - en telekommunikationsvirksomhed - havde kun fradrag for udgifter til advokat og revisor i forbindelse med, at selskabet selv erhvervede et selskab. Selskabet var derimod ikke rette udgiftsbærer i relation til udgifter forbundet med, at et af selskabet til lejligheden erhvervet holdingselskab erhvervede tre andre selskaber. Se endvidere SKM2004.427.LSR, der ligger til grund for ovennævnte SKM2007.775.HR, og SKM2007.454.LSR, der behandler samme problemstilling for efterfølgende indkomstår, samt SKM2004.495.LSR og SKM2005.196.LSR.
 SKM2009.455.LSR. Udgifter til due diligence m.v. ansås primært afholdt i aktionærernes interesse i en situation, hvor der ved en virksomhedssammenlægning skete en skattefri tilførsel af aktiver, og hvor værdien af bytteforholdet i de to sammenlagte virksomheder skulle vurderes. Selskabet kunne derfor ikke foretage fradrag for udgiften.
 Endvidere forudsætter fradrag efter LL § 8 J, at udgiften vedrører en investering, der er gennemført. Forgæves afholdte udgifter til advokat og revisor kan således ikke kan fradrages. Se hertil SKM2008.719.ØLR.
 Højesteret har ved dom af 23. juni 2004, SKM2004.297.HR, ændret retsstillingen, for så vidt angår holdingselskabers fradragsret i henhold LL § 8 J. Højesteret fastslog i dommen, at aktie- og anpartsselskaber ifølge aktieselskabslovens og anpartsselskabslovens §§ 1, stk. 1, skal være erhvervsdrivende, og at det i selskabsretten er anerkendt, at kravet herom er opfyldt også for så vidt angår selskaber, hvis virksomhed alene består i at besidde aktier eller anparter i et eller flere datterselskaber. Udgangspunktet må på denne baggrund være, at sådanne moderselskaber også anses for erhvervsdrivende ved anvendelse af de skatteretlige regler.
 Endvidere fandt Højesteret, at da der hverken i ordlyden af LL § 8 J, i forarbejderne til bestemmelsen eller i oplysninger om selskabets virksomhed er holdepunkt for et modsat resultat, måtte etablering af holdingselskabet herefter anses for etablering af en erhvervsvirksomhed, således at selskabet i medfør af bestemmelsen kunne fradrage udgifter til advokat og revisor afholdt i forbindelse med etableringen. Dette resultat fandt retten også bedst stemmende med skattemyndighedernes anerkendelse af, at selskabet i medfør af SL § 6, stk. 1, litra a, havde fradragsret for de løbende udgifter til revision og regnskabsassistance.
 Det kan på den baggrund fastslås, at stiftelse af et holdingselskab er etablering af en erhvervsvirksomhed omfattet af LL § 8 J, og at stiftelsesomkostninger til advokat og revisor er fradragsberettigede efter LL § 8 J.
 SKM2008.589.LSR vedrørte genoptagelse på baggrund af SKM2004.297.HR i en endnu uafsluttet sag vedrørende det til dommen knyttede genoptagelsescirkulære nr. 2004-33. Landsskatteretten pålagde SKAT at


text:
genoptage skatteansættelsen for 1997 med henblik på fradrag efter LL § 8 J for advokat- og revisorudgifter afholdt i forbindelse med køb af datterselskabsaktier.
 LL § 8 J, stk. 3
 Der er ikke fradragsret i tilfælde, hvor de afholdte udgifter i forbindelse med køb eller salg af erhvervsaktiver, herunder aktier, anses som tillæg til købesummen eller fradrag i salgssummen, jf. LL § 8 J, stk. 3. Der skal derfor ske en afgrænsning af de udgifter til advokat og revisor, som må anses for tillæg til købesummen, og som derfor ikke kan fradrages efter stk. 1. Den afholdte udgift vil i disse tilfælde blive behandlet på samme måde som den resterende købe- eller salgssum. Såfremt der eksempelvis er tale om advokat- og revisoromkostninger, der afholdes i forbindelse med erhvervelse af en fast ejendom, skal omkostningerne tillægges købesummen i det omfang, der er praksis herfor. LL § 8 J, stk. 3, indeholder således en undtagelse fra stk. 1, og skatteyderen har ikke valgfrihed med hensyn til, om en advokat- eller revisorudgift skal tillægges købesummen for aktivet efter stk. 3 eller kan fradrages ved indkomstopgørelsen efter stk. 1, jf. cirk. nr. 72 af 17. april 1996, pkt. 14.10, samt SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR, nedenfor.
 Højesteret har ved to domme, SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR, taget stilling til, hvad der skal tillægges anskaffelsessummen, når en virksomhed udvides ved erhvervelse af en bestemmende aktiepost. Ved dommene ændrede Højesteret Østre Landsrets domme i henholdsvis SKM2006.240.ØLR og SKM2006.32.ØLR.
 I SKM2007.773.HR havde det pågældende selskab dels erhvervet samtlige aktier i et fransk selskab, dels erhvervet aktierne i et engelsk selskab ved apportindskud af aktierne i forbindelse med kapitalforhøjelse i selskabet. SKM2007.775.HR vedrørte et selskabs erhvervelse af bestemmende aktieposter i 3 selskaber.
 Østre Landsret havde i disse sager ændret landsskatterettens kendelser og fundet, at afholdte advokat- og revisorudgifter til due diligence m.v. måtte anses for typiske i forbindelse med aktiekøb af den omhandlede karakter. På den baggrund fandt retten, at advokat- og revisorudgifterne var et naturligt led i de pågældende aktiekøb, og at de afholdte udgifter havde en sådan nær og direkte tilknytning til aktieerhvervelserne, at de måtte anses for tillæg til aktiernes købesum, jf. LL § 8, stk. 3.
 Højesteret udtalte, at der i sagerne var tale om udvidelse af bestående erhvervsvirksomhed omfattet af LL § 8 J, stk. 1. Der var endvidere tale om sædvanligt benyttede former for virksomhedsudvidelse, og de udgifter til advokat og revisor, som sagerne angik, var vederlag navnlig for undersøgelse af de overtagne virksomheder (due diligence), rådgivning om skattemæssige og strukturelle forhold, forhandlinger, udarbejdelse af kontrakter og bistand ved gennemførelsen af erhvervelsen. Sådanne udgifter måtte anses for almindeligt forekommende ved de foreliggende former for virksomhedsudvidelse.
 Om landsrettens praksis udtalte Højesteret, at en fortolkning af § 8 J, stk. 3, i relation til udgifter til advokat og revisor i forbindelse med virksomhedsudvidelse ved aktieerhvervelse, hvorefter der lægges vægt på, om udgifterne er et naturligt led i aktieerhvervelsen og har nær og direkte tilknytning dertil, vil afgrænse området for stk. 3 så bredt, at det vil omfatte stort


text:
set alle advokat- og revisorudgifter, der er afholdt i forbindelse med udvidelsen. En sådan forståelse er hverken i overensstemmelse med ordlyden af og sammenhængen mellem bestemmelserne eller med lovforslagets bemærkninger, hvorefter der typisk vil være fradrag for honorar for rådgivning og udfærdigelse af kontrakter mv. Forståelsen vil medføre, at der ikke gives skattefradrag for almindeligt forekommende udgifter til advokat og revisor ved sædvanlige former for virksomhedsudvidelse som de foreliggende, hvilket vil være i strid med lovens formål om at fremme virksomhedsvækst bl.a. ved skattefradrag for omkostninger til advokat og revisor i forbindelse med udvidelser.
 Højesteret udtalte videre, at stk. 3 for så vidt angår tilfælde, hvor en virksomhed udvides ved erhvervelse af en bestemmende aktiepost i et andet selskab, må forstås således, at bestemmelsen alene omfatter sådanne udgifter til advokat og revisor, som kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve aktiekøbet, herunder udgifter til udfærdigelse af transportpåtegninger, noteringer og anmeldelser. Andre udgifter til bistand fra advokat og revisor, herunder bistand i form af undersøgelse og rådgivning, deltagelse i forhandlinger og udfærdigelse af kontrakter, kan ikke anses for tillæg til købesummen. Da der ikke forelå nærmere oplysninger om, hvilken del af udgifterne til advokat og revisor, som efter de anførte retningslinier var omfattet af § 8 J, stk. 3, hjemviste retten sagerne til ligningsmyndighederne til opgørelsen af størrelsen af det beløb, der skulle fratrækkes ved indkomstopgørelsen og det beløb, der skulle tillægges aktiernes anskaffelsessum.
 Højesteret tilføjede i SKM2007.773.HR, at det anførte også gælder i tilfælde, hvor erhvervelsen af den bestemt aktiepost sker ved apportindskud i forbindelse med kapitalforhøjelse.
 SKAT udsendte i anledning af ovennævnte højesteretsdomme, SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR, SKAT-meddelelse SKM2008.102.SKAT om genoptagelse af skatteansættelsen vedrørende advokat- og revisorudgifter, jf. ligningslovens § 8 J. Meddelelsen er nu bortfaldet.
 SKM2008.336.LSR og SKM2008.595.LSR vedrørte genoptagelse i henhold til SKM2008.102.SKAT.
 Praksis - fradrag indrømmet
 SKM2005.196.LSR. (Appelleret men efterfølgende hævet). Landsskatteretten godkendte fradrag for advokat- og revisorudgifter i forbindelse med køb af aktier i datterselskab med 146.900 kr., jf. LL § 8 J, stk. 1. Ifølge repræsentanten kunne 3.000 kr. henføres direkte til aktiernes anskaffelsessum efter LL § 8 J, stk. 3.
 SKM2004.387.LSR. Under henvisning til Højesterets dom i SKM2004.297.HR blev revisorudgifter i forbindelse med udvidelse af aktiekapitalen anerkendt som fradragsberettigede, jf. LL § 8 J, stk. 1.
 SKM2001.314.LSR. Et selskabs udgifter til advokat og revisor, der var afholdt i forbindelse med køb af aktiviteterne i et andet selskab var omfattet af ligningslovens § 8 J, stk. 1, og dermed fradragsberettigede. Overdragelsen omfattede ejendomme, driftsmidler og goodwill. Honoraret til advokat og revisor vedrørte udarbejdelse af due diligence rapport, afholdelse af møder med det sælgende selskab mv. Landsskatteretten fandt ikke grundlag for at henføre en del af udgifterne til købesummen for de overdragne aktiver, jf. § 8 J, stk. 3.
 SKM2001.588.LSR. Revisorudgifter afholdt i forbindelse med skattefri virksomhedsomdannelse blev anset som fradragsberettigede efter LL § 8 J, stk. 1.
 SKM2001.240.LSR. Et selskab afholdt revisorudgifter i forbindelse med erhvervelse af hele aktiekapitalen i et andet selskab. Da det fandtes godtgjort, at aktieerhvervelsen var foretaget med henblik på


text:
en efterfølgende fusion, var revisorudgiften fradragsberettiget i medfør af LL § 8 J, stk. 1.
 SKM2001.471.LSR. Advokat- og revisorudgifter afholdt ved tilførsel af aktiver efter FUL § 15 c blev ligeledes anset som fradragsberettigede efter LL § 8 J, stk. 1.
 I TfS 1996.556.LSR blev der afholdt udgifter til revisor og advokat i forbindelse med udarbejdelse af ny interessentskabskontrakt, som følge af optagelse af en ny medinteressent. Landsskatteretten fandt, at fradraget var berettiget, da omkostningerne var afholdt i forbindelse med udvidelse af en bestående virksomhed.
 Fradrag delvis imødekommet
 SKM2009.417.ØLR tidligere instans SKM2005.483.LSR. Landsskatteretten fandt, at et holdingselskabs omkostninger - herunder advokat- og revisorudgifter - i forbindelse med køb af datterselskaber ikke kunne fratrækkes som driftsudgifter eller som udgifter til formueadministration. Advokat- og revisorudgifterne var ikke omfattet af LL § 8 J, stk. 1, om fradrag for udgifter ved etablering eller udvidelse af virksomhed, men ansås som et tillæg til aktiernes anskaffelsessum for aktierne i datterselskaberne omfattet af LL § 8 J, stk. 3. Sagen blev forligt ved landsretten efter principperne i Højesterets to ovennævnte domme, SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR.
 SKM2008.719.ØLR. Skatteyderen - en telekommunikationsvirksomhed - havde afholdt udgifter til rådgivere i forbindelse med dels faktiske køb af aktier, dels ikke gennemførte køb af aktier. Skatteyderen købte og forsøgte at købe såvel majoritetsaktieposter som minoritetsaktieposter i de undersøgte selskaber. Skatteyderen gjorde gældende, at der forelå formueforvaltning, hvorfor udgifterne knyttet hertil var fradragsberettigede, jf. SL § 6 a. Heri var landsretten ikke enig. Landsretten lagde til grund, at skatteyderens udgiftsafholdelse var et led i skatteyderens ønske om at fastholde og udbygge sin position på telemarkedet og skabe fortsat vækst i form af opbygning af en international forretning. Videre fandt landsretten, at en del af de i sagen omhandlede udgifter var anvendt til advokat- og revisorbistand og ikke til f.eks. investeringsrådgivning. Efter forklaringerne lagde landsretten til grund, at virksomheden ikke ved opkøbene havde fokuseret på, hvordan man kunne komme ud af selskaberne igen. Investeringerne var derfor ikke alene et led i kapitalanbringelse, men udtryk for langsigtede investeringer med henblik på udvidelse af skatteyderens virksomhed, herunder i form af etablering af udenlandske aktiviteter. Derfor var de af skatteyderen afholdte udgifter ikke formueforvaltningsudgifter som led i en aktiv kapitalforvaltning i form af venture-investeringer, men derimod afholdt som led i udvidelse af skatteyderens bestående virksomhed. Der var derfor ikke fradragsret efter SL § 6 a. Retten henviste til, at dette fremgår af bemærkningerne til LL § 8 J og SKM2007.775.HR. For så vidt angår eksterne rådgivningsomkostninger til gennemførte aktiekøb var parterne - efter SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR - enige om, at udgifterne kunne fradrages i medfør af LL § 8 J, stk. 1, i det omfang, omkostningerne udgjorde honorering af revisorer og advokater i forbindelse med markedsundersøgelser, udarbejdelse af kontrakter og bistand i øvrigt i forbindelse med købene. Landsretten udtalte, at LL § 8 J alene giver ret til fradrag, såfremt en etablering eller udvidelse er gennemført, og kun for udgifter til advokat- og revisorbistand samt gebyrer til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Selskabets rådgivningsomkostninger til påtænkte, men ikke gennemførte


text:
dispositioner var derfor ikke omfattet af bestemmelsen. Retten fandt endvidere, at selskabets erhvervelse af 5 % af aktierne i et belgisk selskab, hvori selskabets datterselskab i forvejen besad 90 % af aktierne, var udtryk for en udvidelse omfattet af LL § 8 J. Selskabet havde endvidere kun fradrag for udgifter til advokat og revisor i forbindelse med, at selskabet selv erhvervede et selskab. Selskabet var derimod ikke rette udgiftsbærer i relation til udgifter forbundet med, at et af selskabet til lejligheden erhvervet holdingselskab erhvervede andre selskaber.
 SKM2003.524.LSR. Landsskatteretten fandt, at advokatudgifter vedrørende et køb af et skuffeselskab var fradragsberettigede. Udgifter til udarbejdelse af anpartshaveroverenskomst indgået mellem de to hovedanpartshavere måtte anses for varetagelse af private interesser. Denne udgift var derfor ikke fradragsberettiget.
 SKM2003.295.LSR. I forbindelse med udarbejdelse af et byggeprojekt, som skulle udbydes til investorer, blev der godkendt fradrag for revisorhonorarer, for udarbejdelse af årsregnskab og skattebilag samt udarbejdelse af revisorerklæring og budgetredegørelse, jf. LL § 8 J, stk. 1. Et honorar for udarbejdelse af kontrakter og møder med investorerne kunne ikke fradrages. Honorar til advokat for udarbejdelse af skøde samt gennemgang af kontraktsmatriale kunne fradrages med 50 pct., da en del af honoraret dækkede udgifter vedrørende de erhvervede aktiver.
 SKM2010.151.ØLR (Appelleret til Højesteret). Sagen vedrørte udgifter i forbindelse med omstrukturering i form af grenspaltning. Det indskydende selskab A beholdt en division af virksomheden, medens en anden division blev overført til et nystiftet selskab, B. I forbindelse med børsnotering af det nye selskab B solgte selskabet A nogle aktier i B. Landsretten udtalte, at selskabet A ́s udgifter til spaltning af selskabet A, til børsnotering af selskabet B og til selskabets A ́s salg af aktier i B, ikke havde en sådan tilknytning til selskabernes drift, - dvs. til at erhverve sikre og vedligeholde indkomsten - at udgifterne kunne anses som driftsomkostninger, der kunne fradrages efter SL § 6, stk. 1, litra a. Selskabet fik ej heller medhold i, at udgifterne kunne afskrives efter SL § 6 a. De udgifter, selskabet A havde afholdt til advokat og revisor, kunne endvidere ikke anses for afholdt i forbindelse med etablering eller udvidelse af selskabets virksomhed og kunne derfor ikke fratrækkes i den skattepligtige indkomst i medfør af (den dagældende) LL § 8 J, stk. 1. Retten fandt, at der hverken i bestemmelsens ordlyd eller forarbejder var støtte for fradrag for advokat- og revisoromkostninger i et tilfælde som det foreliggende, hvor den skattepligtige indskrænker sin virksomhed. Selskabet B blev desuden tilskudsbeskattet af udgiften til selskabets børsnotering og halvdelen af de øvrige udgifter, som selskabet A havde afholdt, idet selskabet B blev anset for rette omkostningsbærer.
 SKM2008.651.VLR (tidligere instans SKM2008.2.BR). En kommanditist havde ført en voldgiftssag mod kommanditselskabet med henblik på at få omgjort en generalforsamlingsbeslutning om, at kommanditselskabet skulle erhverve en udlejningsejendom. Retten fandt ikke, at udgifterne til voldgiftssagen havde en sådan direkte og sædvanlig forbindelse til sagsøgerens løbende indkomsterhvervelse, at udgifterne til voldgiftssagen var fradragsberettigede, jf. SL § 6, stk. 1, litra a. Da udgifterne var afholdt for at hindre købet af


text:
ejendommen, var udgifterne til advokat heller ikke fradragsberettigede i medfør af LL § 8 J.
 SKM2007.458.LSR. Udgifter til revisor og advokat afholdt i forbindelse med ændringer i ejerforholdene til aktier i et selskab ("elevatormodellen") blev ikke tilladt fratrukket, idet de ikke vedrørte en udvidelse af selskabets virksomhed. Udgifterne kunne heller ikke fratrækkes som driftsudgifter efter SL § 6, stk. 1, litra a.
 SKM2007.319.LSR. Advokatudgifter afholdt i forbindelse med overtagelse af en banks virksomhed skulle ikke tillægges købesummen for aktierne, men ansås derimod for accessoriske til aktivitetsoverdragelsen og skulle fordeles forholdsmæssigt på de aktiver, der erhvervedes ved overdragelsen af bankaktiviteterne, jf. LL § 8 J, stk. 3. Den forholdsmæssige del af udgiften for aktivet skulle således tillægges købesummen for aktivet og behandles på samme måde som denne.
 SKM2005.481.LSR. Et selskab havde afholdt advokatudgifter på 50.000 kr. i forbindelse med stiftelsen af selskabet. Da selskabet ikke havde haft aktiviteter eller ejet aktier/anparter i datterselskaber i stiftelsesåret, var der ikke etableret en erhvervsvirksomhed.
 SKM2004.495.LSR. Et selskab afholdt advokat- og revisorudgifter til stiftelse af et holdingselskab og gennemførelse af en aktieombytning hvorved moderselskabet modtog alle aktierne i selskabet. Disse udgifter måtte anses at vedrøre moderselskabets interesser og ikke selskabets egen indkomsterhvervelse. Udgifterne var derfor ikke fradragsberettigede for selskabet efter SL § 6, stk. 1, litra a, og da selskabet ikke kunne anses for at have fået udvidet sin erhvervsvirksomhed ved disse transaktioner, var udgifterne heller ikke fradragsberettigede i medfør af LL § 8 J. Advokat- og revisorudgifter afholdt i efterfølgende år vedrørende generationsskifte i aktionærkredsen var hverken fradragsberettigede efter SL § 6 a eller efter LL § 8 J, idet udgifterne blev anset for at vedrøre aktionærernes formueforhold. Udgifterne blev anset for maskeret udlodning til aktionærerne, jf. LL § 16 A.
 TfS 2000, 188 LSR. Et lægeinteressentskab afholdt advokatomkostninger i forbindelse med overdragelse af en interessentskabsandel. Udgifterne havde efter Landsskatterettens opfattelse ikke tilknytning til den løbende drift, hvorfor fradrag efter SL § 6, stk. 1, litra a, blev afvist. Landsskatteretten afviste desuden fradrag efter LL § 8 J. Landsskatteretten bemærkede, at interessentskabet ved at udskifte en interessent med en anden, således at den nye interessent indtrådte i den tidligere interessents sted, ikke havde udvidet virksomheden i henhold til LL § 8 J.
 Praksis vedrørende anvendelsen af bl.a. LL § 8 J i forbindelse med anpartsprojekter er beskrevet i SKM2008.390.SKAT Opgørelse af afskrivningsgrundlaget for investorer i anpartsprojekter, pkt. 9., og i SKM2009.261.SKAT Opgørelse af afskrivningsgrundlaget for investorer i anpartsprojekter II - styresignal.
 SKM2008.465.HR (tidligere instans SKM2007.41.ØLR). En kommanditist i et 10-mandsprojekt vedrørende en investeringsejendom havde ikke krav på forholdsmæssigt fradrag i medfør af LL § 8 I eller 8 J for sin andel af udgifter til advokat- og revisor, skønsmæssigt 10.000 kr., som indgik i et rådgivningshonorar til udbyderen. Højesteret fandt, at udbyderens udgifter til markedsundersøgelser kunne fradrages af udbyderen som driftsudgifter, men det beløb, som var opkrævet hos kommanditselskabet, var en del af det samlede honorar til udbyderen i dennes egenskab af projektudvikler og -udbyder. Der skulle således ikke foretages en opdeling. Landsretten havde


text:
endvidere fundet, at honoraret ikke havde en sådan tilknytning til selve ejendomsoverdragelsen, at det kunne medregnes til den afskrivningsberettigede anskaffelsessum for ejendommen. Skatteyderen frafaldt denne påstand ved Højesteret. Afgørelsen, samt den praksisændring, den har givet anledning til, er omtalt i SKM2009.261.SKAT.
 Se tillige TfS 2000, 199 LR, hvor Ligningsrådet fandt, at revisor- og advokatudgifter, der afholdes af udbyder, og som indgår i den samlede pris for et projekt, ikke kan fradrages af investorerne efter LL § 8 J. I tilfælde, hvor udgiften direkte påhviler investorerne, vil den derimod kunne fradrages efter LL § 8 J. Se tilsvarende SKM2008.389.SR.
 SKM2007.468.LSR vedrørte en kommanditists fradrag for udgifter til advokat og revisor i forbindelse med et udbudt projekt.
 Højesteret har i SKM2008.967.HR, der dog ikke omhandler advokat- eller revisorudgifter, fundet, at honorar til udbyderen af et ejendomsinvesteringsprojekt var en etableringudgift for kommanditselskabet. Udgiften kunne derfor ikke medregnes ved opgørelsen af anskaffelsessummen og dermed afskrivningsgrundlaget for en erhvervet hotelejendom. Retten udtalte, at afskrivningsgrundlaget for hotelejendommens bygninger og installationer omfatter den kontante anskaffelsessum. Heri indgår efter praksis - ud over købesummen - alene sådanne udgifter, som kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve købet af de afskrivningsberettigede aktiver, jf. Højesterets domme gengivet i SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR. (Afgørelsen stadfæster SKM2005.450.VLR).
 SKM2009.562.HR stadfæstede SKM2008.16.VLR, hvorefter udgifter til honorar for oplysninger om kreditværdighed efter deres karakter ikke kunne fradrages efter LL § 8 J, stk. 1.


text:
15. august 2018 Tjenestemandsretten har netop fastslået, at en chef i Hjemmeværnet ikke havde ret til rådighedstillæg for sin funktion som bagvagt.
 Nyt bidrag til afklaring af overlap mellem PSD2 og GDPR
 15. august 2018 Det Europæiske Databeskyttelsesråd mener, at virksomheder ikke nødvendigvis behøver indhente samtykke til behandling af personoplysninger fra den passive part i en betalingstransaktion, typisk betalingsmodtageren. Vurderingen er et væsentligt fortolkningsbidrag vedrørende samspillet mellem PSD2 og GDPR.
 Kammeradvokaten i samarbejde med Center for Ret & Digitalisering
 15. august 2018 Kammeradvokaten er med, når det nye Center for Ret & Digitalisering på Juridisk Institut ved Aarhus Universitet holder åbningsreception på fredag.
 It-advokater tilpasser sig kundernes agile fremmarch
 13. august 2018 To af Kammeradvokatens specialister inden for it og digitalisering har tilegnet sig den anerkendte SAFe® certificering, hvilket skal understøtte fortsat værdibaseret rådgivning til kunderne.
 Orientering om Udbudsret - uge 27 - 28 2018
 18. juli 2018 Siden sidste Orientering om Udbudsret er der offentliggjort to kendelser fra Klagenævnet for Udbud og en dom fra Retten.
 11. juli 2018 I denne orientering omtaler vi tre kendelser fra Klagenævnet fra Udbud, der er blevet offentliggjort i uge 25 og 26. To af kendelserne er delkendelser afsagt tidligere, men hvor klagerne efterfølgende er tilbagekaldt, og delkendelserne derfor bliver klagenævnets endelige afgørelser. Derudover omtaler vi en nyhed fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen.
 9. juli 2018 Østre Landsret har givet Skatteministeriet medhold i, at en leasingtager skulle hæfte for køretøjets fulde registreringsafgift, idet landsretten fandt det godtgjort, at leasingtageren havde anvendt køretøjet med viden om, at der ikke var betalt den korrekte registreringsafgift af køretøjet.
 EBA lancerer ny vejledning
 4. juli 2018 Den 22. juni 2018 lancerede European Banking Authority (EBA) en offentlig høring vedrørende en ny vejledning for outsourcing i den finansielle sektor.
 Udvidet adgang for fonde til at foretage uddelinger
 3. juli 2018 Justitsministeriet har sendt et lovforslag i høring, der giver almenvelgørende fonde en udvidet adgang til at uddele aktiver, som tilfalder fonden som arv eller gave. Med lovforslaget foreslås det således, at arv og gaver bliver aktiver, der kan anvendes til uddeling, fremfor kapitalaktiver, der indgår i fondens bundne kapital.
 3. juli 2018 De nye ændringer til selskabsloven, herunder bl.a. nedsættelse af kapitalkrav for aktieselskaber samt kravet til oplysninger om reelle ejere, trådte i kraft den 1. juli 2018. Dette sker, efter at Folketinget vedtog det endelige ændringsforslag den 17. maj i år.
 3. juli 2018 En sygeplejerske var ikke uarbejdsdygtig pga. elektromagnetisk hypersensitivitet (EHS). Ankestyrelsen havde derfor truffet afgørelse om, at kvinden ikke var berettiget til sygedagpenge. I en retssag om rigtigheden af afgørelsen blev Ankestyrelsen frifundet.
 Fredede (slots-)bygninger og fradragsret for moms
 3. juli 2018 En fond, der ejede et fredet slot, havde ikke krav på ekstraordinær genoptagelse af sit moms- og afgiftstilsvar i medfør af skatteforvaltningslovens § 32, stk. 1, nr. 2, idet det ikke var godtgjort, at en af fonden påberåbt højesteretsdom fra 2004 indebar en underkendelse af en momspraksis.
 Ny dom om varemærker – navnet på en fast ejendom (Kokkedal Slot)
 2. juli 2018 Sø-


text:
og Handelsretten fandt ikke grundlag for at tilsidesætte Ankenævnet for Patenter og Varemærkers afgørelse om opretholdelse af varemærket KOKKEDAL SLOT som navnet på en fast ejendom i Brovst, uanset at der også ligger et Kokkedal Slot i Kokkedal i Nordsjælland. KOKKEDAL SLOT manglede ikke oprindeligt særpræg og var ikke vildledende, som anført af ejeren af Kokkedal Slot i Kokkedal.
 Finanstilsynet frifindes i sagen vedrørende Amagerbanken
 29. juni 2018 Østre Landsret har i dag afsagt dom i sagen vedrørende Amagerbanken. Landsretten frifandt Finansiel Stabilitet og Finanstilsynet for at have handlet erstatningspådragende i forbindelse med kapitaludvidelsen i sommeren 2010 og afviste således konkursboet efter Amagerbanken og Foreningen Amagerinvestors krav.
 Er en soldat funktionær?
 28. juni 2018 Højesteret har netop fastslået, at funktionærstatus kan udstrækkes til også at gælde soldater, hvis de i overvejende grad er beskæftiget med kontorarbejde.
 Poul Schmith bistår Universal Music med opkøb
 26. juni 2018 Poul Schmith har rådgivet Universal Music i forbindelse med købet af landets største independent label ArtPeople Music og bookingbureauet Nord Booking Agency.
 Advokat Niels Banke optaget i UC Syds bestyrelse
 20. juni 2018 Partner og advokat hos Kammeradvokaten Niels Banke er blevet optaget som medlem af bestyrelsen for professionshøjskolen UC Syd.
 20. juni 2018 Ifølge EU-Domstolen strider det imod EU-retten, at danske selskaber ifølge selskabsskatteloven ikke kan fradrage ”endelige tab” hidrørende fra udenlandske filialer, medmindre der er valgt international sambeskatning.
 20. juni 2018 Siden sidste Orientering er der offentliggjort to kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Nederlandsk fond var ikke et skattesubjekt
 20. juni 2018 Ifølge Højesteret har skattemyndighederne med rette nægtet at anerkende en hollandsk fond som værende et selvstændigt skattesubjekt, med følge at fondens stifter skal anses for skattepligtig af et udbytte udloddet fra et dansk holdingselskab, som fonden var eneaktionær i.
 Ny rapport om virksomheders arbejde med samfundsansvar
 20. juni 2018 Erhvervsministeriet har offentliggjort en ny rapport, hvori 24 store danske børsnoterede virksomheders arbejde med samfundsansvar analyseres. Rapporten har blandt andet haft til formål at bidrage til inspiration og derved fremme arbejdet med samfundsansvar i andre virksomheder.
 19. juni 2018 Ny voldgiftskendelse fastslår, at tillidsrepræsentanter i staten har krav på at kunne identificere medarbejdere der påtænkes afskediget, men at orienteringen først skal ske samtidig med eller umiddelbart efter, at medarbejderen selv er blevet orienteret.
 15. juni 2018 Kammeradvokaten tager ligesom sidste år et godt spring op ad ranglisten i Berlingske Business' årlige imageanalyse ’Guld Image 2018’.
 Ingen ret til erstatning for forsinket kræftdiagnose
 12. juni 2018 Højesteret frifinder i en principiel dom Ankenævnet for Patienterstatningen for et krav om erstatning for en forsinket kræftdiagnose.
 Nordiske spydspidser inden for compliance mødes i København
 11. juni 2018 Hui Chen er hovedtaler, når ledende stillinger inden for compliance i større private virksomheder og ministerier er samlet onsdag den 13. juni hos Kammeradvokaten.
 Zoologiske anlæg var ikke museer
 8. juni 2018 Højesteret har fastslået, at zoologiske anlæg ikke er fritaget for lønsumsafgift, da de ikke udøver museumsvirksomhed.
 Orientering om Udbudsret - uge 20 - 22 2018
 7. juni 2018 I uge 20, 21 og 22 er


text:
der offentliggjort tre kendelser fra Klagenævnet for Udbud, hvoraf den ene er en delkendelse, der er afsagt tidligere, men hvor klagen efterfølgende er tilbagekaldt, hvorfor delkendelsen bliver klagenævnets endelige afgørelse. Endvidere er der offentliggjort en relevant dom fra EU-Domstolen samt en dom fra Østre Landsret. Desuden omtaler vi en enkelt nyhed til sidst.
 6. juni 2018 Kreditorbeskyttelsen af midler omfattet retsplejelovens § 513, stk. 1, var bortfaldet som følge af udlån af midlerne til tredjemand, og de indgik herefter i konkursmassen.
 5. juni 2018 Kammeradvokaten vil gerne gøre Grundlovsdag mindeværdig for landets unge og skabe en forståelse for og indsigt i, hvad grundloven og demokratiet betyder i dag.
 5. juni 2018 Direktør blev pålagt konkurskarantæne bl.a. henset til en gennem længere tid oparbejdet gæld til SKAT på over kr. 10 mio. og da skattegælden ikke kunne forventes indfriet via den almindelige drift.
 Højesteret: Indgrebet i lærerkonflikten i 2013 (lov 409) var ikke i strid med arbejdstidsdirektivet
 4. juni 2018 Højesteret gav ved dom af 1. juni 2018 Beskæftigelsesministeriet medhold i en sag anlagt af Lærernes Centralorganisation vedrørende indgrebet i lærerkonflikten i 2013. Indgrebslovens bestemmelser havde karakter af overenskomst.
 Tiltag på det sociale område: besparelser og stigende kvalitet
 4. juni 2018 Kammeradvokaten har i samarbejde med konsulentfirmaet Prokura igennem det seneste halve år gennemført en omfattende analyse af en række kommuners forbrug. Analysen viser, at der er betydelige besparelser at høste ved, at kommunerne fokuserer mere på deres indkøb og tager nye indkøbsværktøjer fra det private i brug.
 Direktør pålagt konkurskarantæne i tre år
 4. juni 2018 Direktør blev pålagt konkurskarantæne navnlig henset til, at direktøren havde drevet forretning, der havde haft til formål metodisk og systematisk at medvirke til konkursmisbrug og konkursrytteri.
 Fordeling af dividende mellem fordring og regreskrav
 4. juni 2018 En kreditors fordring og en medskyldners regreskrav vedrørte ikke ”samme fordring”, og kreditoren var dermed ikke fortrinsberettiget til at modtage dividende indtil fuld dækning.
 Ny partner hos Kammeradvokaten pr. 1. juni 2018
 1. juni 2018 Advokat Hanne Marthine Møller Jensen er nyudnævnt partner hos Kammeradvokaten.
 31. maj 2018 Kulturministeriet gav en journalist afslag på aktindsigt i brevudveksling med kongehuset vedrørende kronprinsens deltagelse i IOC under henvisning til, at brevvekslingen var intern. Da kronprinsen ikke havde varetaget sine opgaver i IOC som ”led i statsstyret”, var det ombudsmandens opfattelse, at den omhandlede brevveksling ikke var intern.
 31. maj 2018 Københavns Byret har frifundet Forsvarsministeriet og ministeriets underliggende styrelser i den såkaldte kampflysag.
 31. maj 2018 Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg traf afgørelse om tilbagebetaling af et dagpengebeløb over for en borger på et mangelfuldt grundlag. Udvalget ændrede senere afgørelsen, så tilbagebetalingskravet bortfaldt. Ombudsmanden udtalte, at udvalget i medfør af god forvaltningsskik også burde have redegjort for og beklaget sagsbehandlingsfejlen.
 31. maj 2018 Folketingets Ombudsmand har i to nye udtalelser om offentligt ansattes ret til at udtrykke sig på Facebook fundet, at offentligt ansatte ikke er forpligtet til først at rejse kritik internt i organisationen ligesom offentligt ansatte gerne offentligt må udtrykke sig både skarpt og polemisk, når ytringerne ikke derved bliver åbenbart


text:
urigtige eller urimeligt grove.
 25. maj 2018 Det kan være svært at designe en miljøafgift eller sundhedsfremmende afgift på en sådan måde, at den ønskede adfærdsregulering opnås. EU’s statsstøtteregler gør det ikke nemmere, da det kan udgøre statsstøtte i strid med TEUF artikel 107, stk. 1, at fritage visse former for adfærd fra en afgift. En ny afgørelse fra Kommissionen om en irsk sukkerafgift og tre domme fra EU-domstolen om spanske regionale miljøafgifter (”ANGED-dommene”) kaster nyt lys over medlemsstaternes råderum, når afgifterne skal udtænkes.
 Alpha Insurance A/S taget under konkursbehandling
 25. maj 2018 Ved dekret afsagt af Sø- og Handelsrettens skifteafdeling den 8. maj 2018 blev Alpha Insurance A/S, CVR-nr. 21 06 44 40, taget under konkursbehandling.
 Fristberegneren får flere funktioner
 24. maj 2018 Nu kan udbudsdanmark som noget nyt beregne frister efter forsyningsvirksomhedsdirektivet samt forsvars- og sikkerhedsdirektivet med Kammeradvokatens gratis digitale værktøj Fristberegneren.
 24. maj 2018 Vestre Landsret fandt, at der ved prøvelse af en afgørelse om et lovliggørelsespåbud ikke kunne tages stilling til proportionalitet og værdispild, da prøvelsen ikke kunne omfatte forhold, som var endelig afgjort i den forudgående sag, hvor der var meddelt afslag på lovliggørende landzonetilladelse til en garage og en mur.
 24. maj 2018 Østre Landsret frifandt ved dom af 30. april 2018 en kommune i en sag om afslag på godkendelse af fysisk lovliggørelse af et kolonihavehus. Landsretten fandt samtidig, at kommunens afgørelse herom ikke var i strid med lighedsgrundsætningen.
 24. maj 2018 EU-Domstolen udtaler, at afværgeforanstaltninger ikke kan tages i betragtning i forbindelse med screeningen af, om der skal foretages en habitatkonsekvensvurdering.
 Kammeradvokaten vinder ICI-udbud
 24. maj 2018 Kammeradvokaten har vundet et udbud fra Udviklings- og Forenklingsstyrelsen, ICI, om juridisk bistand til implementering af nyt inddrivelsessystem.
 Kammeradvokatens popularitet blandt de studerende vokser
 23. maj 2018 Analysevirksomheden Universum gennemfører hvert år en omfattende landsdækkende undersøgelse af landets mest attraktive arbejdspladser blandt jurastuderende. Kammeradvokaten er iblandt.
 22. maj 2018 På kontoret i midtergangen, midt i sin karriere og som nyudnævnt partner sidder hun blandt bunker af sagsmapper og papirer med paragraffer. Sorteret og prioriteret. Her hersker overblik og ordentlighed med et skarpt blik for detaljen. Luften er tung, ikke støvet, men emmer af koncentration og fordybelse, som kompleksiteten i arbejdet kræver: Om det er næste store konkursbo, retssag - eller udviklingen af et kunderettet it-system. Partner og advokat hos Kammeradvokaten, Trine Irene Brodersen, er karrieremenneske, konkursadvokat og krimilæser, og den 25. maj fylder hun 40 år.
 Er I klar til digitale udbud fra 1. juli?
 17. maj 2018 De fleste, der arbejder med udbud ved, at 1. juli 2018 er en skelsættende dato, hvor udbudsprocessen skal digitaliseres. Men hvad dette præcist indebærer, er måske ikke helt så klart. Få overblik over de nye krav her.
 Orientering om Udbudsret - uge 18 - 19 2018
 17. maj 2018 Siden sidste Orientering er der offentliggjort fire kendelser fra Klagenævnet for Udbud og en dom fra EU-Domstolen.
 16. maj 2018 Demokrati, digitalisering, kunstig intelligens, dataetik, cybersikkerhed, sociale investeringer, fintech og kryptovalutaer er blandt de emner, der er til


text:
debat hos Kammeradvokaten på årets Folkemøde.
 Nye regler i patienterstatningsordningen
 14. maj 2018 Folketinget vedtog d. 5. april en ændring af klage- og erstatningsloven med det overordnede formål at forbedre patienterstatningsordningen.
 Succesful defence in the Siri-appeal
 9. maj 2018 Co-counsels Poul Schmith and Nielsen Nørager have succesfully defended 24 insurance companies against the USD 383.5m marine insurance claim brought by Nowegian based energy company Noreco regarding damage to the Siri-platform in the oilfield Siri in the North Sea.
 9. maj 2018 I et eftersyn af den finansielle regulering konkluderer en arbejdsgruppe nedsat af Erhvervsministeriet, at de skærpede finansielle reguleringstiltag, der er gennemført siden finanskrisen, generelt har været nødvendige. Arbejdsgruppen peger imidlertid også på en række steder, hvor der er plads til forenklinger i lovgivningen.
 8. maj 2018 Vestre Landsret har fastslået, at Slots- og Kulturstyrelsens dokumentation af tilstandsændringer på et fortidsminde i Jelling Kommune var tilstrækkelig. Vestre Landsret udtalte samtidig, at en administrativ prøvelsesbegrænsning i museumsloven medførte, at prøvelsen i en retssag mod Miljø- og Fødevareklagenævnet var afgrænset tilsvarende.
 8. maj 2018 Vestre Landsret har afsagt dom i en sag, som handlede om, hvorvidt Naturklagenævnets afslag på fortsat tørveindvinding var erstatningsfri regulering eller ekspropriation. Sagen var anlagt af Pindstrup Mosebrug A/S (herefter ”Pindstrup”) og angik et område i Lille Vildmose. Da landsretten fandt, at der var tale om ekspropriation, tog landsretten også stilling til størrelsen på den erstatning, som Pindstrup var berettiget til.
 Forsikringsselskaber vinder Siri-sagen
 4. maj 2018 Østre Landsret har i det væsentlige frifundet et konsortium af 24 internationale forsikringsselskaber for det dansk/norske olieselskab Norecos erstatningskrav på ca. 383,5 mio. USD.
 4. maj 2018 Østre Landsret har den 3. maj 2018 afsagt dom i ankesag om Direktoratet for Kriminalforsorgens udbudsforretning af en entreprise på byggeriet af nyt fængsel på Nordfalster.
 4. maj 2018 I uge 15, 16 og 17 er der fra Klagenævnet for Udbud offentliggjort ni kendelser, som vi har valgt at omtale i denne orientering. Derudover har EU-Domstolen afsagt to domme, uden at der er afgivet forudgående udtalelser fra generaladvokaten. Dommene vedrører hver især helt særlige italienske forhold samt fortolkningen af ældre udbudsdirektiver. Imidlertid bidrager dommene begge med enkelte fortolkningsbidrag, som kan være af almindelig interesse. Dommene omtales derfor kort nedenfor, uden at alle detaljer omkring faktum gengives.
 1. maj 2018 Kammeradvokaten har pr. 1. maj udnævnt advokat Anni Noes Westergaard til juniorpartner.
 Advokat Thomas Dithmer kåret til Talent100
 20. april 2018 Berlingske Business Magasin har netop kåret advokat Thomas Dithmer fra Kammeradvokaten/Advokatfirmaet Poul Schmith som et af landets største unge erhvervstalenter i den årlige Talent 100-nominering.
 Kammeradvokaten går ind på markedet for Offshore
 18. april 2018 Kammeradvokaten har hyret advokat Klint Klingberg-Jensen ind som partner og leder af firmaets nyeste satsning, rådgivningsområdet Offshore med fokus på olie, gas og vind. Han kommer til firmaet med solidt branchekendskab.
 Poul Schmith has advised on the investment in Worksome
 17. april 2018 Poul Schmith has advised a group of professional investors with an eight-digit investment in Worksome. Worksome is the largest platform for freelancers in Denmark and facilitates


text:
contact between companies and consultants.
 16. april 2018 Højesteret har den 13. april 2018 afsagt dom i en principiel skattesag, som har betydning i de mange tilfælde, hvor generationsskifte sker ved succession og berigtiges helt eller delvis ved gave.
 Orientering om Udbudsret - uge 13 - 14 2018
 16. april 2018 I uge 13 og 14 er der offentliggjort tre kendelser fra Klagenævnet for Udbud, hvoraf én af disse er en delkendelse, der er afsagt tidligere, men hvor klagen efterfølgende er tilbagekaldt, hvorfor delkendelsen er klagenævnets endelige afgørelse. Derudover omtaler vi en nyhed om nyt vejledningsmateriale fra Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen.
 Ikke bevislempelse trods faglig fejl
 13. april 2018 Der var begået faglige fejl, da man overså symptomer, der senere viste sig at være livmoderhalskræft. Efter bevisførelsen fandt landsretten imidlertid ikke, at der var tale om en erstatningspådragende fejl efter den almindelige culparegel, og at der derfor ikke var grundlag for at lempe kravet til beviset for årssammenhæng mellem patientskaden og appellantens krav på yderligere erstatning.
 Nyt forskningsprojekt: Digital Entrepriseret
 12. april 2018 Digitaliseringen af byggeriet tager for alvor fart i disse år, og Kammeradvokaten deltager i et større forskningsprojekt med titlen ”Digital Entrepriseret”.
 11. april 2018 Folketinget har den 10. april 2018 vedtaget lov om forretningshemmeligheder. Loven træder i kraft den 9. juni 2018.
 10. april 2018 Hver dag søger borgere om aktindsigt hos offentlige myndigheder. Hver sag er forskellig, og kræver tid og ressourcer inden for stramme tidsfrister. Mange steder bruger man den digitale hjælp Aktindsigtshaandbogen.dk for at effektivisere disse sager. Nu relanceres sitet i ny, stærkt forbedret udgave.
 10. april 2018 Kammeradvokatens Konkursportalen.dk er nu udvalgt som finalist til Danish Design Award 2018 i kategorien Outstanding Service.
 Dom i første sag om transfer pricing
 9. april 2018 Østre Landsret har truffet afgørelse i den første sag ved domstolene om transfer pricing.
 9. april 2018 Højesteret har ud fra en helhedsvurdering tilsidesat et skattearrangement, hvor formålet med arrangementet var at skabe konstruerede tab, der kunne fratrækkes skattemæssigt.
 Orientering om Udbudsret - uge 11 - 12 2018
 5. april 2018 I uge 11 og 12 er der offentliggjort to kendelser fra Klagenævnet for Udbud og en dom fra EU-Domstolen.
 23. marts 2018 Københavns Byret har frifundet Forsvarsministeriet og ministeriets underliggende styrelser i den såkaldte kampflysag.
 Skatteretsadvokat Bodil Søes Petersen fylder 50 år
 22. marts 2018 Partner og skatteretsadvokat Bodil Søes Petersen fylder 50 år. I de senere år har hun oplevet en stor glæde i at kombinere juraen med ledelse, men omdrejningspunktet for hendes virke vil altid være den gode og retfærdige afgørelse.
 Orientering om Udbudsret - uge 9 - 10 2018
 22. marts 2018 I uge 9 og 10 er der offentliggjort fem kendelser fra Klagenævnet for Udbud, hvoraf to af disse er delkendelser, der er afsagt tidligere, men hvor klagerne efterfølgende er tilbagekaldt, hvorfor delkendelserne bliver klagenævnets endelige afgørelser. Derudover er der offentliggjort en relevant dom fra EU-Domstolen.
 22. marts 2018 Højesteret har fastslået, at domstolenes prøvelse af Ankenævnet for Patienterstatningens afgørelser vedrørende genoptagelse skal ske på


text:
baggrund af patientens forhold på tidspunktet for myndighedens afgørelse.
 20. marts 2018 Østre Landsret afsagde den 16. marts 2018 dom i en principiel sag om ekstraordinær genoptagelse efter skatteforvaltningslovens § 27, stk. 1, nr. 7 og 8.
 16. marts 2018 Justitsministeriet har d. 21. februar 2018 fremsat lovforslag L 147 om ændring af straffeloven, der har til formål at styrke den strafferetlige indsats mod hvidvask.
 Nyt lovforslag om vidnefritagelse for patentrådgivere
 16. marts 2018 I denne uge har Folketinget 1. behandlet et nyt lovforslag fremsat af Justitsministeren om vidnefritagelse for patentrådgivere. Forslaget går ud på, at patentrådgivere på lige fod med advokater, skal fritages for at vidne om forhold, de er blevet bekendt med ved udførelsen af deres virksomhed.
 Højesterets dom i stemmeretssagen
 14. marts 2018 Højesteret har afsagt en principiel dom om fortolkning af grundloven og forholdet til Danmarks internationale forpligtelser.
 14. marts 2018 Ombudsmanden fandt på baggrund af en generel undersøgelse, at Skatteankestyrelsens sagsbehandlingstider på op til fem måneder i klager over afgørelser om partsaktindsigt var for lange.
 Vejle Havn anset som en selvstændig myndighed
 14. marts 2018 Vejle Havn kunne ikke undtage en rapport fra aktindsigt efter offentlighedslovens § 23 om interne dokumenter. En kommunal selvstyrehavn er ifølge ombudsmanden en selvstændig myndighed, og videregivelsen af rapporten til kommunen skulle derfor anses som en afgivelse til udenforstående.
 Myndigheders ansvar for it-løsninger
 14. marts 2018 Arbejdsmarkedets Feriefond benyttede en fejlbehæftet it-løsning. Ombudsmanden havde forståelse for, at tilslutningen til Digital Post havde været vanskelig, men at det er myndighedens ansvar at sikre, at dens it-løsninger lever op til de forvaltningsretlige krav.
 Ombudsmandsudtalelse om vejledningspligten i forvaltningsloven
 14. marts 2018 Ombudsmanden fandt i en ny udtalelse, at Udlængestyrelsens vejledning ikke levede op til kravene i forvaltningsloven.
 12. marts 2018 Sagen drejede sig om udmåling af erstatning til en hjerneskadet kvinde, hvis kæreste i vidt omfang havde besøgt hende, deltaget i hendes træning og givet hende omsorg. Retten fandt ikke, at kvinden kunne kræve erstatning for udgifter, som hun i den forbindelse havde sparet ved at undgå at antage ekstern hjælp.
 Orientering om Udbudsret - uge 7 - 8 2018
 12. marts 2018 I uge 7 og 8 er der offentliggjort fire kendelser fra Klagenævnet for Udbud, hvoraf to kendelser er delkendelser afsagt tidligere, men hvor klagerne efterfølgende er tilbagekaldt, og delkendelserne derfor bliver klagenævnets endelige afgørelser.
 9. marts 2018 Skatteministeriet har fået medhold i, at SKATs praksis ved værdiansættelse af brugte biler er lovlig og sagligt begrundet.
 Frifindelse i sag om afskedigelse af tjenestemand
 8. marts 2018 Østre Landsret har stadfæstet byrettens dom, hvorefter det var berettiget at afskedige en tjenestemandsansat arbejdsmiljørepræsentant begrundet i betydelige samarbejdsvanskeligheder over en længere periode.
 8. marts 2018 En bygningshåndværker havde forladt byggepladsen for at hente og spise sin frokost i arbejdsgivers bil. Da han under frokosten blev påkørt af en anden bilist, var denne skade ikke omfattet af arbejdsskadedækningen, da der ikke forelå en naturlig eller nødvendig sammenhæng med arbejdets udførelse.
 7. marts 2018 Østre Landsret har den 22. november 2017 slået fast, at Roskilde


text:
Kommunes ekspropriation af et areal ved Roskilde Dyrskueplads var lovlig. Arealet skal benyttes til boldbaner samt servicearealer til større arrangementer på dyrskuepladsen, herunder Roskilde Festival.
 7. marts 2018 Lodsejere blev ikke tilkendt yderligere erstatning ved domstolene i det økonomiske opgør efter Danmarks hidtil største naturfredning.
 7. marts 2018 Afståelse af vejarealer, der i forvejen kan benyttes af ejere af flere ejendomme, kan som udgangspunkt ikke siges at medføre noget tab for vejejerne, idet en ejer ikke har en almindelig ejendomsråden over sådanne arealer.
 7. marts 2018 Vestre Landsret har i en dom fra december 2017 anerkendt, at der på grund af lokale forhold kan opstå et beskyttet biologisk overdrev inden for en kortere periode end 30 år. Landsretten fandt samtidig, at oplysninger i en skønserklæring ikke kunne føre til, at Miljø- og Fødevareklagenævnets afgørelse skulle tilsidesættes som ugyldig.
 7. marts 2018 I en retssag om et afslag på landzonetilladelse til udstykning kunne lokalplanens overensstemmelse med kommuneplanen ikke prøves, da lokalplanen var endeligt vedtaget godt 13 år før, retssagen blev anlagt.
 7. marts 2018 Sagen angår et principielt spørgsmål om forholdet mellem vejlovens gæsteprincip og ledningsejerloven (LER-lovgivningen). Kommunen mente, at betalingsforpligtelsen påhvilede ledningsejeren som gæst i vejen. Ledningsejerens synspunkt var, at denne havde opfyldt sine forpligtelser efter LER-lovgivningen og derfor ikke skulle betale for prøvegravningsarbejdet.
 7. marts 2018 Generaladvokat Kokott fremkom den 1. marts 2018 med forslag til afgørelser i 6 såkaldte ”Beneficial owner-sager”, hvori landsretterne har stillet en række præjudicielle spørgsmål.
 6. marts 2018 En radiolog begik en faglig fejl, da han på et røntgenbillede overså en proces, der senere viste sig at være kræft. Efter bevisførelsen fandt landsretten imidlertid ikke, at der var tale om en erstatningspådragende fejl efter den almindelige culparegel.
 5. marts 2018 Vi ser frem til at møde jer på MIPIM 2018.
 Steffen Sværke indtræder i Kammeradvokatens bestyrelse
 1. marts 2018 Advokat og partner hos Kammeradvokaten Steffen Sværke bliver pr 1. marts medlem af firmaets bestyrelse.
 1. marts 2018 Virksomheden Blockshipping lancerer nu den første initial coin offering – en såkaldt ICO – hvor virksomheden udsteder deres egen kryptovaluta: ”Container Crypto Coin”.
 Forsvarsministeriets Personalestyrelse får medhold i vigtig ankesag om pensionsrettigheder
 28. februar 2018 Østre Landsret har fastslået, at civile ansatte i forsvaret ikke havde retskrav på tildeling af op til 10 års yderligere pensionsalder efter afskedigelse som følge af forsvarsforlig 2013-2017. Byretten var i første instans kommet frem til det modsatte resultat.
 Konkursportalen.dk shortlistet til Danish Design Award
 23. februar 2018 Kammeradvokatens Konkursportalen.dk er blevet shortlistet til Danish Design Award 2018 i kategorien Outstanding Service.
 19. februar 2018 I uge 5 og 6 er der offentliggjort fem kendelser fra Klagenævnet for Udbud, hvoraf tre kendelser er delkendelser afsagt tidligere, men hvor klagerne efterfølgende er tilbagekaldt, og delkendelserne derfor bliver klagenævnets endelige afgørelser. Derudover omtaler vi to nyheder fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen.
 15. februar 2018 I en konkret sag om momstilsvar har Højesteret fastslået, at en retsvildfarelse ikke medfører, at offentlige myndigheder er erstatningsansvarlige på objektivt grundlag. Dommen indeholder tilsvarende nogle generelle betragtninger vedrørende forældelse af


text:
erstatningskrav.
 Dom om rækkevidden af patentlovens § 11
 14. februar 2018 Sø- og Handelsretten gav Ankenævnet for Patenter og Varemærker medhold i, at en ansøger af et patent ikke med hjemmel i patentlovens § 11 kunne afdele en national patentansøgning på basis af en europæisk patentansøgning.
 9. februar 2018 Skatteministeriet har i en dom afsagt af Vestre Landsret den 1. februar 2018 fået medhold i, at en personlig fallent ikke havde ret til aktindsigt efter forvaltningslovens regler, da han ikke kunne anses som part. Ministeriet fik også medhold i, at den personlige fallent heller ikke havde ret til aktindsigt efter reglerne i offentlighedsloven.
 Politiets crowd control var ifølge Højesteret lovlig
 8. februar 2018 Københavns Politis crowd control i form af et optisk følge af personer fra gadefesten Reclaim the Streets var efter politiloven en lovlig frihedsberøvelse og efter EMRK end ikke en frihedsberøvelse.
 Kollisionen mellem Højesteret og EU: Indspark til Ajos-debatten
 8. februar 2018 Rass Holdgaard, Daniella Elkan og Gustav K. Schaldemose fra Kammeradvokaten bidrager til debatten om den spektakulære Ajos-sag med to artikler i hhv. Common Market Law Review og EU-ret og Menneskeret.
 8. februar 2018 Vestre Landsret giver Skatteministeriet medhold i sag om fradrag på 280 mio. kr. på tab på valutaterminsforretninger.
 7. februar 2018 Retten på Frederiksberg har den 6. februar 2018 afsagt en kendelse i henhold til retsplejelovens kap. 40 om midlertidigt forbud og påbud, hvor to teleselskaber forbydes at formidle adgang til en række hjemmesider, herunder 6 skinbettingsider, der udbyder spil i Danmark. Teleselskaberne blev samtidig pålagt at etablere en blokering af hjemmesiderne.
 6. februar 2018 Siden sidste Orientering er der offentliggjort fem kendelser fra Klagenævnet for Udbud. Bemærk at to af kendelserne blev afsagt i hhv. uge 48 og uge 51 i 2017, men de er først blevet offentliggjort efterfølgende.
 Skatteministeriet får medhold i principiel sag om omgørelse
 29. januar 2018 Skatteministeriet har i en dom afsagt af Østre Landsret den 25. januar 2018 fået medhold i, at et amerikansk selskab, der alene havde været begrænset skattepligtig til Danmark i medfør af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra d, (renter af kontrolleret gæld) ikke kunne påberåbe sig skatteforvaltningslovens § 29 om omgørelse.
 Må du optage et møde med din chef?
 26. januar 2018 Datatilsynet fandt det kritisabelt, at en medarbejder ikke informerede sin daværende chef efter optagelse af samtaler mellem de to, samt at medarbejderen opbevarede og videregav de fulde optagelser til brug for en ansættelsesretlig voldgiftssag. Medarbejderen kunne dog lovligt foretage optagelserne.
 26. januar 2018 Erhvervsstyrelsen har sendt et lovforslag i høring, som skal bane vejen for automatiseret bekæmpelse af organiseret svig med moms og afgifter.
 Hvornår er man dataansvarlig eller databehandler?
 26. januar 2018 I det persondataretlige univers er det afgørende at vide, om man er dataansvarlig eller databehandler. Der er hjælp at hente til vurderingen i en ny vejledning fra Datatilsynet og Justitsministeriet.
 26. januar 2018 Digitaliseringsstyrelsen har lanceret et kravkatalog, der skal understøtte arbejdet med sikkerhed. Kataloget kan bl.a. anvendes i kontrakter med leverandører, der behandler information, f.eks. personoplysninger, for


text:
en kunde. Kravkataloget er udarbejdet i samarbejde med Kammeradvokaten.
 26. januar 2018 Har du ansvaret for, at din organisation eller dele af den overholder de komplekse persondataretlige regler og krav fremadrettet? Så kan DPO-netværket være din vej til at holde dig løbende opdateret og få metoder til at sikre vedvarende compliance.
 24. januar 2018 Af ressourcemæssige årsager kunne intervallet for mammografiscreening ikke overholdes, men den forsinkede indkaldelse til screening var ikke omfattet af ansvarsgrundlaget i klage- og erstatningsloven.
 Dom i sag om beskatning af USD 200 mio.
 23. januar 2018 Skatteministeriet har fået medhold i, at et beløb på USD 200 mio. skulle beskattes som personlig indkomst i stedet for som aktieindkomst, sådan som skatteyderen ellers havde selvangivet beløbet.
 Henrik Puggaard indtræder som partner
 22. januar 2018 Advokat Henrik Puggaard indtræder som partner hos Kammeradvokaten/ Advokatfirmaet Poul Schmith.
 22. januar 2018 Højesteret har fastslået, at et datterselskabs ledelse, der også var moderselskab, handlede ansvarspådragende ved at lade datterselskabet føre en omfattende retssag mod tre myndigheder. Retssagen blev ført under den forudsætning, at en finansierende tredjemand dækkede alle selskabets egne udgifter til sagen, mens der ikke var afsat midler til myndighedernes krav på sagsomkostninger.
 Moderniseringsstyrelsen justerer indkøbsstrategi
 21. januar 2018 Finansministeriet vil i løbet af 2018 tage initiativ til at in- og outsource nærmere definerede områder, som hidtil har hørt under Kammeradvokataftalen.
 18. januar 2018 Advokat og partner Anders Vangsø Mortensen fylder 60 år. I snart 25 år har han arbejdet passioneret med skatteret hos Kammeradvokaten.
 Dom fra Retten i EDF-sagen
 18. januar 2018 Retten afsagde den 16. januar 2018 en dom, som er endnu et bidrag til den omfattende praksis om, hvornår stater kan handle/faktisk handler markedsmæssigt. Dette spørgsmål er af stor praktisk betydning, da transaktioner, som staten gennemfører på markedsmæssige vilkår, ikke udgør statsstøtte, og derfor ikke skal anmeldes til Kommissionen.
 Forslag fra generaladvokaten i dansk skattesag
 18. januar 2018 Ifølge EU-Domstolens generaladvokat strider det imod EU-retten, at danske selskaber ifølge selskabsskatteloven kun kan fradrage underskud hidrørende fra udenlandske filialer, hvis der er valgt international sambeskatning.
 Dom fra EU-Domstolen om ibrugtagning af leasingkøretøjer i Danmark
 18. januar 2018 EU-Domstolen har i en sag forelagt af Østre Landsret taget stilling til SKATs praksis om betingelserne for ibrugtagning af et leasingkøretøj her i landet.
 Højesterets dom i grundlovssag om stemmeret til Folketinget
 18. januar 2018 Højesteret har i dag afsagt en principiel dom om fortolkning af grundloven og forholdet til Danmarks internationale forpligtelser.
 17. januar 2018 Skatteministeriet får medhold i sag om fristen for ansøgning om værditabsberegning på et brugt leasingkøretøj og om ret til ”eksportgodtgørelse” af udførte brugte leasingkøretøjer.
 Skatteministeriet frifundet i Danmarkshistoriens største skattesag
 16. januar 2018 Østre Landsret har i dag frifundet Skatteministeriet i to sager om opgørelsen af afskrivningsgrundlaget for distributionsnet m.v. i vandselskaber.
 Nye hvidvaskregler får betydning for virtuelle valutaer
 16. januar 2018 Formandskabet og Europa-Parlamentet er nået til enighed om en udvidelse af de europæiske hvidvaskregler. Parlamentet og Rådet vil nu blive opfordret til at vedtage det foreslåede direktiv ved førstebehandlingen. Med de foreslåede ændringer


text:
får vi nu en officiel definition af virtuelle valutaer, ligesom kryptobørser og udbydere af virtuelle wallets i vidt omfang bliver underlagt samme krav til kundekendskabsprocedurer (KYC) som andre finansielle virksomheder.
 Vækstfonden har ydet lån til Joe & the Juice
 16. januar 2018 Advokatfirmaet Poul Schmith har rådgivet Vækstfonden i forbindelse med ydelsen af et ikke offentliggjort beløb til Joe & the Juice.
 15. januar 2018 Advokat Andreas Estrup Ippolito er udnævnt til partner hos Kammeradvokaten.
 15. januar 2018 Advokat Cathrine Wollenberg Zittan er udnævnt til partner hos Kammeradvokaten.
 12. januar 2018 Højesteret fastslår i en ny dom, at SKAT efter en særlig regel i skatteforvaltningsloven kan varsle forhøjelse af en skatteansættelse i forbindelse med strafbart forhold efter udløbet af den almindelige varslingsfrist på seks måneder.
 12. januar 2018 Østre Landsret har afsagt dom i en sag mellem Skatteministeriet og Kasi ApS, der drejede sig om, hvorvidt det var berettiget, at SKAT havde tilbagekaldt en tilladelse til, at Kasi ApS’ tilførsel af aktiver til et nyoprettet selskab ejet af Kasi ApS og Pandora i fællesskab kunne ske skattefrit.
 Banedanmark kunne lovligt opsige fribefordringsordning
 9. januar 2018 Østre Landsret har fastslået, at Banedanmark lovligt kunne opsige retten til fribefordring, idet ordningen, for så vidt angår tjenestemænd, ikke berørte karakteren eller indholdet af tjenestemændenes stillinger eller arbejdsopgaver i øvrigt, ligesom der heller ikke var tale om et lønvilkår eller andet væsentligt vilkår. I forhold til overenskomstansatte fandt landsretten, at ordningen var blevet opsagt med et passende varsel.
 Skatteministeriet får medhold i principiel sag om tonnageskat
 8. januar 2018 I en principiel sag om, hvornår et skib forretningsmæssigt drives fra Danmark i tonnageskattelovens forstand, har fem selskaber taget bekræftende til genmæle over for Skatteministeriets påstand. Sagen var indbragt for domstolene af Skatteministeriet.
 5. januar 2018 Højesteret har i en ny dom fastslået, at en dansk skatteyder, der arbejdede om bord på et norsk konstruktionsskib i farvandet ud for Angola, skulle betale skat til Danmark af lønindtægten fra arbejdet. Sagen blev afgjort efter den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst, hvor begrebet international trafik spillede en afgørende rolle.
 4. januar 2018 Ifølge EU-Domstolens generaladvokat er de danske regler om kildeskattefritagelse for hjemmehørende ”udloddende investeringsforeninger” begrundet i tvingende almene hensyn, men reglerne går dog videre end nødvendigt.
 Orientering om Udbudsret - uge 50 - 52 2017
 4. januar 2018 Siden sidste Orientering er der offentliggjort syv kendelser fra Klagenævnet for Udbud og et generaladvokatsforslag til afgørelse i en præjudiciel sag for EU-Domstolen.
 3. januar 2018 Her bringes et kort overblik over de væsentligste foreslåede ændringer til selskabsloven, herunder hvad der er nyt sammenholdt med gældende ret.


text:
Hvornår skal der betales skat af erstatningsbeløb? - Bech-Bruun
 Hvornår skal der betales skat af erstatningsbeløb?
 Bragt på Børsen den 6. september 2017.
 KLUMME: Højesteret har i en afgørelse af 16. august 2017 taget stilling til den skattemæssige behandling af et erstatningsbeløb udbetalt for misligholdelse af en aftale vedrørende overdragelse af fast ejendom.
 Sagen handlede om et erstatningsbeløb, som et selskab havde fået udbetalt som følge af et norsk selskabs misligholdelse af en aftale om overdragelse af faste ejendomme i dels Danmark og dels Norge.
 Beskatning i Norge eller Danmark
 Højesteret fandt, at erstatningsbeløbet skattemæssigt skulle betragtes som fortjeneste ved afståelse af fast ejendom og derfor som udgangspunkt skulle medregnes til den skattepligtige indkomst for selskabet.
 Spørgsmålet var herefter, om den del af erstatningen, som angik ejendommene i Norge, var undtaget fra beskatning i Danmark. Højesteret fandt her, at denne del ifølge Selskabsskatteloven ikke var undtaget beskatning, og at erstatningen herved var skattepligtig.
 Landsretten og Højesteret var enige om, at erstatningsbeløbet skattemæssigt kunne anses som en fortjeneste ved afståelse af ejendommen og derfor som udgangspunkt skal medregnes til selskabets skattepligtige indkomst efter Ejendomsavancebeskatningslovens § 2.
 Der, hvor vandene deler sig, er ved håndteringen af den del af erstatningssummen, der skal allokeres til tab på de norske ejendomme. Her fandt landsretten, at udgangspunktet skulle være, at indtægter og udgifter, som vedrører en fast ejendom beliggende i en fremmed stat, ikke medregnes i den skattepligtige indkomst i Danmark. Tilfælde, hvor kildelandet frafalder beskatningsretten i henhold til en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Danmark, er dog undtaget.
 Ifølge den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst kan en fortjeneste, som en person/et selskab fra én stat - Danmark - erhverver sig ved f.eks. salg af fast ejendom i en anden stat - Norge - beskattes i den anden stat. Ifølge overenskomsten kan der ske beskatning i Danmark, hvis Norge på grund af sin lovgivning ikke medtager indkomsten i sin helhed ved beskatningen.
 Under sagens behandling var det uklart, om Norge rent faktisk konkret havde frafaldet sin ret til beskatning. Landsretten mente derfor ikke, at det var bevist, at betingelserne for beskatning efter undtagelsesbestemmelsen var opfyldt.
 Højesteret så dog anderledes på dette. Efter det, der var oplyst for Højesteret, blev det lagt til grund, at der ikke i norsk ret er lovgrundlag til at beskatte den del af erstatningen, der kan henføres til ejendommene i Norge.
 Norge har dermed reelt frafaldet den ret til at beskatte erstatningen, som Norge har efter dobbeltbeskatningsoverenskomsten. Konsekvensen heraf er, at erstatningen vedrørende de norske ejendomme ikke var undtaget fra beskatning efter Selskabsskattelovens § 8 og herved var skattepligtig til Danmark.
 Højesteret har hermed fastslået, at Danmark har beskatningsretten i de tilfælde, hvor der opstår et skattemæssigt vakuum som følge af en anden stats manglende udnyttelse af en beskatningsret ved erstatningsudbetalinger.
 Henset til den generelle udvikling, hvor der ikke ses med milde øjne på skattefrihed opstået som følge af "systemsammenstød", er konklusionen mindre overraskende, men afgørelsen er alligevel interessant, da den forholder sig til situationen, hvor en anden stat har en beskatningsret, som den ikke udnytter.


text:
Skat.dk: Ejendomsvurdering - grundværdi - fradrag for forbedringer - forsyningsanlæg
 12 Feb 2015 14:31
 14 Aug 2014 12:43
 SKM2015.115.BR
 Retten i Hjørring, BS 2-1292/2012
 Grundforbedring, hovedanlæg, varmeforsyning, vandforsyning, stikledninger
 Sagen angår, om boligselskabet var berettiget til fradrag i henhold til dagældende § 17 i vurderingsloven for udgifter til anlæg af kloak-, varme- og vandforsyning på en grund på ca. 4.000 m2.
 Retten fandt, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens vurdering af, at anlægget ikke kan betragtes som hovedanlæg, der forøger grundens værdi i ubebygget stand, og at der derfor ikke kunne indrømmes fradrag. Retten henviste til, at anlægget var etableret i forbindelse med byggeriet på ejendommen, og at ledningerne efter deres placering, sammenholdt med byggeriets placering og udformning, fremstod som tæt knyttet til byggeriet.
 Dorthe Petersen
 Sagen vedrører spørgsmålet, om H1 er berettiget til fradrag i grundværdien for udgifter til anlæg af kloak-, varme- og vandforsyning vedrørende ejendommen beliggende ...1, under hensyn til at der er tale om hovedanlæg.
 H1's påstand er:
 Skatteministeriet, tilpligtes at anerkende, at H1 ved vurderingen pr. 1. januar 2002, 1. januar 2003, 1. oktober 2003, 1. oktober 2004 og 1. oktober 2006 af ejendommen beliggende ...1, i henhold til vurderingslovens § 17 er berettiget til et fradrag i grundværdien for forbedringer for udgifter til anlæg af kloak-, varme- og vandforsyning, og at den beløbsmæssige opgørelse hjemvises til vurderingsmyndighederne.
 Skatteministeriets påstand er:
 Ved skøde af 23. juli 1980 erhvervede H1 den omhandlede ejendom, med overtagelse den 1. november 1979. Ejendommens areal var da 2.505 m2, og er nu 4.214 m2. Ved overtagelsen var der en bebyggelse på ejendommen, som skulle nedrives. H1 opførte i 1980 to bygninger med ialt 18 lejligheder på ejendommen. De omhandlede ledningsanlæg og bygningerne er angivet på tegninger, der ikke gengives i dommen.
 Landsskatteretten traf den 18. juli 2012 afgørelse om blandt andet spørgsmålet om hovedanlægsbetragtningen. I afgørelsen hedder det blandt andet:
 Kloak-, vand-, varme- og elforsyning samt stikledninger
 Det fremgår ikke af vurderingslovens § 17 eller forarbejderne til bestemmelsen, hvad der nærmere skal forstås ved grundforbedringer, men det fremgår af lovens § 18, stk. 1, sammenholdt med § 13, stk. 1, at det alene er foranstaltninger, der forøger værdien af den ubebyggede grund, som indgår i grundværdifastsættelsen.
 Er ejendommen af en sådan størrelse, at det vil være naturligt at betragte de på ejendommen værende forsyningsanlæg som hovedanlæg til betjening af ejendommen i tilfælde af udstykning, kan der være grundlag for at give fradrag for disse anlæg.
 Udgifter til stikledninger fra hovedledningen og ud til de enkelte boliger berettiger ikke til fradrag, idet disse udgifter har en nær tilknytning til byggeriet på ejendommen, jf. Vestre Landsrets dom af 6. februar 2012, offentliggjort i SKM2012.112.VLR.
 Den omhandlede ejendom er en etageejendom vurderet efter etagearealprincippet, og retten finder ikke, henset til grundens størrelse samt anlæggets beliggenhed, at de påståede udgifter til kloak-, vand-, varme- og elforsyning kan anses for afholdt til et anlæg, der naturligt kan betragtes som hovedanlæg til betjening af dele af ejendommen i tilfælde af udstykning.
 H1 har


text:
i påstandsdokument af 2. juni 2014 til støtte for sin påstand gjort gældende:
 Sagsøgte har som nævnt frafaldet anbringendet om at vurderingsprincippet har betydning for hovedanlægsbetragtningen. Der er dermed allerede af denne grund hjemmel til at tilsidesætte Landsskatterettens skøn som er udøvet på et åbenbart forkert grundlag.
 Det er fast antaget, at udgifter til etablering af kloak-, vand-, og varmeanlæg er grundforbedrende og dermed omfattet af vurderingsloven § 17.
 Det gøres gældende, at sagsøger med fremlæggelsen af bilagene 13-18 har dokumenteret at have bekostet kloak-, vand-, og varmeanlægget inde på sagsøgers grund. Fremlæggelsen af bilagene har ikke givet sagsøgte anledning til at anfægte disse og det lægges derfor til grund, at sagsøgte er enig i, at sagsøger - med fremlæggelsen af bilagene - har løftet bevisbyrden for anlæggenes bekostning.
 I SKM2013.369.HR opridsede Højesteret hvad der forstås ved hovedanlægsbetragtningen og præciserede følgende:
 Fra denne hovedregel gælder efter skattemyndighedernes praksis en undtagelse for større ejendomme udlagt til f.eks. tæt, lav bebyggelse med andelsboliger, idet der for sådanne ejendomme kan gives fradrag for udgifter til hovedanlæg, der betjener en større del af ejendommen. Baggrunden herfor er, at der alternativt ved en udstykning til f.eks. traditionel rækkehusbebyggelse ville være fradragsret for udgifter til fællesanlæg, som befinder sig uden for de enkelte udstykkede ejendommes skel. Der kan efter myndighedernes praksis gives fradrag for hovedanlæg på linje med den adgang til at give fradrag for foranstaltninger uden for grunden, som øger værdien af grunde i traditionelle parcel- eller rækkehuskvarterer. Der kan således gives fradrag for et hovedanlæg bestående af f.eks. en hovedforsyningsledning, der betjener eller fremover vil betjene en større del af ejendommen, mens stikledninger fra hovedledningen og til de enkelte bygninger eller boliger ikke udgør et hovedanlæg.
 I sagen SKM2013.879.HR henviser Højesteret ligeledes til ovenstående betragtninger.
 Det gøres gældende, at ledningerne markeret med orange i bilag 21, 22 og 23 udgør hovedledninger, i overensstemmelse med de betragtninger som er fremført af Højesteret. Det bemærkes, at der fra de disse ledninger, er ført ledninger frem til bebyggelsen. Disse ledninger er fremhævet i bilagene med lilla og det er således disse ledninger der i henhold til praksis herunder Højesterets betragtninger udgør stikledninger. Disse ledninger anmodes der ikke om fradrag for. Det er på den anden side tydeligt, at de øvrige ledninger som er markeret med orange ikke udgør stikledninger, idet disse netop ses at tjene mere end 1 bolig.
 På baggrund af Højesterets dom i SKM2013.369.HR kan det lægges til grund, at det afgørende for, om der er tale om et hovedanlæg er, hvorvidt ledningerne ville berettige til fradrag såfremt ejendommen blev udstykket jf. herved Højesterets udtalelse: "...der betjener eller fremover vil betjene en større del af ejendommen".
 Såfremt boligerne i den konkrete sag blev udstykket enkeltvis, ville der utvivlsomt blive godkendt fradrag for en eller flere af de på bilag 21, 22 og 23 markerede ledninger, idet disse ville udgøre et eksternt hovedanlæg til betjening af flere ejendomme. Der henvises i den forbindelse til bilag 20 som illustrerer en udstykningssituation. På den baggrund gøres det gældende,


text:
at det er udtryk for forskelsbehandling ikke at godkende fradrag for hovedledningerne markeret med orange på bilagene 21, 22 og 23 idet ledningerne ville være fradragsberettigende såfremt byggeriet var opført som parcel- eller rækkehuse. En sådan forskelsbehandling er i strid med hele formålet med hovedanlægsbetragtningen og det forvaltningsretlige lighedsprincip.
 Til videre støtte for ovenstående gengivelse af praksis for hovedanlægsbetragtningen kan henvises til SKM2013.819.BR, hvor Byretten fandt, at en kloakledning som er anlagt langs med bebyggelsen udgør et hovedanlæg i overensstemmelse med de betragtninger som er fremført af Højesteret.
 Der kan ligeledes henvises til SKM2013.845.BR, hvor Byretten fandt at interne veje på grunden udgjorde hovedanlæg på baggrund af samme betragtninger, som dem Højesteret henviser til i SKM2013.369.HR og SKM2013.879.HR.
 Der ses således ikke at være støtte i Højesterets praksis for, at grundforbedrende foranstaltningers tilknytning til byggeriet har betydning for foranstaltningernes karakter af hovedanlæg. Der er derimod støtte for at det væsentligste hovedanlægskriterium er, om anlægget i givet fald ville kunne betjene flere ejendomme i tilfælde af udstykning.
 For så vidt angår Skatteministeriets anbringende om, at grundens størrelse tilsiger, at der ikke er tale om hovedanlæg på ejendommen, henvises til Byrettens endnu ikke offentliggjorte dom af 14. marts 2014.
 Grundens størrelse i sagen udgjorde 3.722 m2. Der var i sagen enighed om, at der på denne grund var anlagt et hovedanlæg uanset at grunden er mindre end i indeværende sag og på trods af, at hovedanlægget er anlagt langs med bebyggelsen.
 Sagsøgtes anbringende er således i strid med Højesterets betragtninger i SKM2013.369.HR som er nævnt ovenfor. Det afgørende i henhold til Højesteret er hvorvidt de pågældende forsyningsledninger i tilfælde af udstykning vil betjene flere ejendomme.
 De fremlagte kendelser fra Landsskatteretten i bilagene 24-28 illustrerer også, at det afgørende for hvorvidt der er tale om hovedanlæg er udstykningsmulighederne, herunder om der i givet fald vil være tale om et eksternt fællesanlæg som vil berettige til fradrag efter hovedreglen i den dagældende vurderingslovs § 17.
 De anlagte forsyningsledninger markeret med orange i bilag 21, 22 og 23 opfylder således Højesterets kriterium for, hvornår der er tale om et hovedanlæg, da ledningerne utvivlsomt ville berettige til fradrag i henhold til hovedreglen for fradrag efter vurderingslovens § 17, hvis ejendommen fra start havde været udstykket i parceller eller rækkehuse.
 Sagsøger gør således gældende, at sagsøger i henhold til den dagældende vurderingslovs § 17 er berettiget til et fradrag i grundværdien for udgifter til forbedringer for en eller flere af de på bilag 21, 22 og 23, markerede hovedledninger, og at den beløbsmæssige opgørelse hjemvises til vurderingsmyndighederne.
 Skatteministeriet har i påstandsdokument af 27. maj 2014 til støtte for sin påstand gjort gældende:
 Det gøres overordnet gældende, at det ikke er godtgjort, at sagsøgeren er berettiget til yderligere fradrag i henhold til de dagældende bestemmelser i vurderingslovens §§ 17 - 18 for udgifter til internt kloak-, vand- og varmeanlæg.
 Der kan således alene indrømmes fradrag for forbedringer, der medfører en stigning i værdien af den ubebyggede grund, jf. vurderingslovens § 17, sammenholdt med vurderingslovens § 13, stk. 1.


text:
Udgifter til anlæg, der medfører en forøgelse af den samlede ejendoms værdi, jf. vurderingslovens § 9, men ikke af værdien af grunden i ubebygget stand kan ikke fradrages efter vurderingslovens § 17.
 Praksis vedrørende vej- og forsyningsanlæg er i Den juridiske vejledning 2014-1, afsnit H.A.3.3.2 sammenfattet således:
 Det er i SKM2013.369.HR fastslået, at myndighedernes praksis vedrørende sondringen mellem fradragsberettigede og ikke-fradragsberettigede anlæg på større ejendomme er i overensstemmelse med vurderingsloven. Der er ikke med denne dom indført nye eller udvidede kriterier for bedømmelsen af, om der foreligger et fradragsberettiget hovedanlæg.
 Dette bekræftes også derved, at Højesteret efterfølgende i SKM2013.879.HR angående et internt stianlæg har fastslået, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens vurdering, der var baseret på den af Højesteret i SKM2013.369.HR anerkendte praksis og de principper, den hviler på.
 Af SKM2013.879.HR følger endvidere, at der ikke er tale om et hovedanlæg, blot fordi anlægget i tilfælde af en fiktiv udstykning i mindre grunde vil betjene mere end en af disse grunde.
 Ved bedømmelsen af, om et anlæg har selvstændig værdi for den ubebyggede grund lægges efter retspraksis vægt på anlæggets placering i forhold til den opførte bebyggelse, jf. eksempelvis SKM2013.879.HR og SKM2013.388.VLR.
 Det gøres gældende, at sagsøgeren ikke har godtgjort, at de på bilag 11 markerede ledninger har medført en forøgelse af grundens værdi i ubebygget stand.
 Ingen af de pågældende ledninger udgør fradragsberettigede hovedanlæg.
 Der er tale om forsyningsledninger knyttet til den på grunden opførte bebyggelse.
 Der henvises herved til, at grundens areal kun er på 4.214 m2, hvilket medfører, at der ikke foreligger et hovedanlæg, jf. bl.a. SKM2013.844.BR, SKM2013.840.BR og Byrettens dom af 3. april 2014 (SKM2014.530.BR).
 Der er endvidere kun tale om to bygninger, og ledningernes placering og forløb i nøje forbindelse med bygningerne medfører også, at der ikke er tale om hovedanlæg, men ikke-fradragsberettigede stikledninger.
 Det må lægges til grund, at de omhandlede anlæg er etableret i forbindelse med byggeriet på ejendommen. Efter ledningernes placering sammenholdt med byggeriets placering og udformning, fremstår anlæggene som tæt knyttet til byggeriet. Der er herefter ikke grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens vurdering af, at anlægget ikke kan betragtes som hovedanlæg, der forøger grundens værdi i ubebygget stand, og at der derfor ikke indrømmes fradrag efter dagældende vurderingslovs § 17. Skatteministeriet frifindes derfor.
 H1 skal efter sagens udfald betale sagsomkostninger til Skatteministeriet. Efter sagens omfang, karakter og forløb fastsættes omkostningerne til 25.000 kr. der vedrører omkostninger til advokat. Beløbet er inklusive moms.
 Skatteministeriet frifindes
 H1 skal inden 14 dage betale 25.000 kr. til Skatteministeriet.


text:
Højesteret: Mistet sygedagpengerefusion kunne ikke modregnes i løn - IUNO
 calendar 7. november 2019
 En arbejdsgiver kan modregne mistet sygedagpengerefusion i en medarbejders løn, hvis der er grundlag for erstatning. Det har Højesteret netop fastslået. Det var dog ikke tilfældet i den konkrete sag, hvor en medarbejder havde glemt at udfylde et oplysningsskema til kommunen og derfor mistede retten til sygedagpenge.
 Sagen drejede sig om en socialpædagog i en kommune, der var sygemeldt på grund af stress. Medarbejderen var omfattet af funktionærlovens regler og havde ret til sin sædvanlige løn under sin sygemelding. Arbejdsgiveren var derfor samtidig berettiget til refusion ved ret til udbetaling af de sygedagpenge, som medarbejderen ellers var berettiget til.
 Arbejdsgiveren fik imidlertid afslag på sygedagpengerefusion. Afslaget var begrundet, i at retten til sygedagpenge bortfalder, hvis den sygemeldte medarbejder uden rimelig grund undlader at medvirke til kommunens opfølgning. Det var tilfældet, da medarbejderen ikke havde indleveret et obligatorisk oplysningsskema i tide. Som konsekvens bortfaldt arbejdsgiverens ret til refusion i en periode på lidt over en måned.
 På grund af tabet valgte arbejdsgiveren i stedet at foretage modregning af den manglende refusion i medarbejderens løn. Arbejdsgiveren mente nemlig, at medarbejderen var erstatningsansvarlig, fordi hun havde tilsidesat sin pligt til at opfylde de krav, som kommunen stillede som led i opfølgningen. Medarbejderen var uenig og fastholdt, at hun i overensstemmelse med funktionærlovens regler havde ubetinget ret til fuld løn under sygdom.
 Højesteret skulle derfor tage stilling, til hvorvidt arbejdsgiveren kunne kræve, at medarbejderen skulle erstatte den refusion af sygedagpenge, som arbejdsgiveren havde mistet og i givet fald, om det var muligt for arbejdsgiveren at modregne beløbet i medarbejderens løn.
 Ingen modregning uden erstatningsgrundlag
 Ligesom Østre Landsret fastslog Højesteret indledningsvist, at spørgsmålet hverken er reguleret i funktionærloven eller i sygedagpengeloven. Spørgsmålet måtte derfor afgøres efter de almindelige erstatnings- og obligationsretlige regler.
 Højesteret fastslog herefter, at medarbejderen som følge af hendes loyalitetsforpligtelse over for arbejdsgiveren, havde en pligt til at opfylde de krav, som hun blev pålagt af kommunen og dermed til at sikre, at arbejdsgiveren havde ret til sygedagpengerefusion. Da arbejdsgiveren havde lidt et tab, fordi medarbejderen ikke havde indgivet oplysningsskemaet i tide, bekræftede Højesteret, at der som udgangspunkt kunne kræves erstatning, hvis det kunne anses for rimeligt under hensyn til medarbejderens forhold og sagens omstændigheder i øvrigt. I forbindelse med rimelighedsvurderingen fandt Højesteret, at det blandt andet var nødvendigt at overveje, hvorvidt medarbejderen havde været klar over sin pligt over for kommunen, hendes og arbejdsgiverens evne til at bære tabet, samt om arbejdsgiveren havde tilbudt vejledning og assistance til at opfylde kommunens krav til opfølgning under sygedagpengeloven.
 Højesteret fandt dog, at medarbejderen ikke havde været klar over sin forpligtelse, og at hun havde udfyldt det obligatoriske oplysningsskema med det samme, hun blev opmærksom herpå. Samtidig understregede Højesteret, at arbejdsgiveren i perioden ikke havde forsøgt at tilbyde hende vejledning eller assistance, så hun havde mulighed for at afhjælpe fejlen.
 På denne baggrund fastslog Højesteret, at arbejdsgiveren ikke kunne kræve erstatning og som konsekvens heller ikke kunne foretage modregning. Højesteret bemærkede


text:
dog afsluttende, at såfremt der havde været grundlag for erstatning, ville arbejdsgiveren som udgangspunkt have haft mulighed for at modregne sit tab i medarbejderens løn.
 Dommen viser, at virksomheder i konkrete tilfælde har adgang til at foretage modregning i en medarbejders løn, hvis medarbejderen urimeligt tilsidesætter sine forpligtelser i sygedagpengeloven.
 IUNO anbefaler, at virksomheder har en proaktiv tilgang til sygdom blandt medarbejdere og aktivt gør en indsats for at sygemeldte medarbejdere kan vende tilbage til arbejdet, samt hjælper med at de forskellige forpligtelser under sygedagpengeloven bliver opfyldt. Det er samtidig vigtigt, at virksomheden fra begyndelsen er opmærksom på de krav, der stilles til en eventuelt senere opsigelse grundet sygdom, så virksomheden ikke mister muligheden for at opsige, i det tilfælde at forsøget på tilbagevenden mislykkes.
 [Højesterets dom i sag BS-50271/2018-HRJ af 22. oktober 2019].
 Vi har tidligere omtalt Østre Landsrets dom af 6. juni 2018 her.


text:
Skat.dk: Skattepligtig gave – Korresponderende fradrag
 SKM2020.23.LSR
 14-3382174
 Gave, vederlagsfri formuefordel, korresponderende fradrag, kommunal ligningspraksis, vennetjenester
 Klageren blev anset for at have modtaget en skattepligtig gave fra familie og venner, som havde hjulpet klageren med at ekspedere i klagerens butik i forbindelse med, at klageren havde været syg. For Landsskatteretten nedlagde klageren påstand om, at han var berettiget til et korresponderende fradrag, svarende til værdien af den ansatte skattepligtig gave. Heri fik klageren ikke medhold. Landsskatteretten fastslog, at klageren ikke havde været retligt forpligtet til at betale en udgift til antagelse af personer til at hjælpe i sin virksomhed, som svarede til størrelsen af den skattepligtige gave modtaget af familie og venner, og at klageren derfor ikke var berettiget til at fradrage denne udgift. Landsskatteretten bemærkede herved, at hverken klageren eller klagerens familie og venner rent faktisk havde afholdt en sådan udgift. Endelig fandt Landsskatteretten, at Østre Landsrets dom offentliggjort som SKM2005.99.ØLR og Landsskatterettens kendelse offentliggjort som SKM2005.539.LSR ikke kunne føre til et andet resultat.
 Statsskattelovens § 4, § 4, litra c, § 5, litra b, § 6, stk. 1, litra a
 Boafgiftslovens § 22, § 22, stk. 1, litra a
 Den juridiske vejledning 2019-2, afsnit C.A.6.1.2.1
 Den juridiske vejledning 2020-2, afsnit C.A.6.1.2.1
 Skattepligtig gave jf. statsskattelovens § 4a
 Korresponderende fradrag
 (ingen afgørelse)
 Afdøde (A) drev virksomheden H1 v/A med cvr-nr. [...]. Virksomheden blev startet den 1. november 2006 og beskæftigede sig med salg af [...] tøj. Virksomheden havde ingen ansatte i indkomståret 2012. Virksomheden er ophørt den 8. januar 2019.
 SKAT besøgte afdødes virksomhed den 6. februar 2013. SKAT var blevet kontaktet af [...] kommunen, idet afdødes virksomhed har været åben i indkomståret 2012, hvor han har modtaget sygedagpenge. I virksomheden traf SKAT X, som på det tidspunkt var i virksomhedspraktik i virksomheden. X oplyste, at hun fik en timeløn på 135 kr.
 SKAT har oplyst, at afdøde har være sygemeldt i følgende perioder i indkomståret 2012:
 02.02.2012 - 09.04.2012
 10.04.2012 - 05.07.2012
 Afdødes virksomheds normale åbningstid i indkomståret 2012 var fra kl. 10:00 til kl. 17:00 i hverdagene og fra kl. 10:00 til kl. 13:00 om lørdagen.
 På baggrund af ovenstående har SKAT beregnet afdødes sygdomsperiode til samlet 1.516 timer i indkomståret 2012.
 SKAT gennemgik virksomhedens bilagsmateriale under et møde med afdødes revisor. SKAT udførte en stikprøvekontrol for perioden, hvor afdøde hovedsageligt var 100 % sygemeldt. Det fremgik af stikprøvekontrollen, at de første salg blev foretaget ca. kl. 10:30, og at kassen blev gjort op efter kl. 17:00.
 Afdøde har oplyst, at han fik gratis hjælp i virksomheden af familie og venner under sin sygdomsperiode. Afdøde har endvidere oplyst, at han pga. sygdom ikke havde indflydelse på virksomhedens drift i indkomståret 2012, da hans familie og venner havde overtaget den daglige drift. Afdøde har ikke ført regnskab over, hvor meget hver enkelt person har hjulpet ham i virksomheden.
 Følgende personer har hjulpet afdøde i hans virksomhed:
 [...] (kammerat)
 [...] (søster)
 [...] (morbror)
 [...] (tante)
 Virksomheden havde i indkomståret 2011 en omsætning på 1.196.336 kr. Afdødes repræsentant har oplyst,


text:
at virksomheden i indkomståret 2012 havde en omsætning på 1.102.448 kr.
 SKAT har forhøjet afdødes skattepligtige indkomst med 151.600 kr.
 Ved din indsigelse er du ikke kommet med nye oplysninger eller dokumentation for stærk begrænset åbningstider i dine sygeperioder, hvorfor vi fastholder vores forslag.
 Det er SKATs opfattelse, at du har modtaget en skattepligtig gave værdiansat til 151.600 kr. idet du har fået arbejdskraft/hjælp i din virksomhed af de nævnte personer i punkt 1.2 uden modydelse. Personerne falder ikke ind under gavekredsen i boafgiftsloven.
 Omsætningen i virksomheden er i alt 1.102.448 kr. for indkomståret i 2012 og ikke faldet væsentligt set i forhold til indkomståret 2011, hvor omsætningen var 1.196.336 kr. Et fald på 93.888 kr. svarende til 7,8 %. Hvis butikken har haft reduceret åbningstider på grund af din sygdom, er det vores opfattelse, at omsætningen ville have været faldet væsentligt mere end 7,8 %, idet det er 8 måneder, hvor du er 100 % sygemeldt, og 3 måneder hvor du er 50 % sygemeldt. 11 måneder ud af 12 hvor der skulle have været reduceret åbningstid.
 Da der har været omsætning i virksomheden, hvor du har været 100 % sygemeldt, må der have været andet personale i butikken. Du har oplyst, at du har fået hjælp i forretningen af både familie og venner uden modydelse.
 En forretning/virksomhed kan ikke modtage skattefrie vennetjenester. Der er tale om skattepligtige ydelser, hvis du ikke aflønner personerne for deres arbejde.
 Det er SKATs opfattelse, at værdien af timerne skønsmæssig kan ansættes til 100 kr. Der er henset til den løn, du har udbetalt til X efterfølgende, som er 135 kr. i timen. Ifølge vedlagte kalender har vi opgjort, at du været sygemeldt i 1.513 timer af forretningens åbningstid i 2012.
 Den skattepligtige gaveværdi beskattes som anden personlig indkomst, idet den knytter sig til dig personligt, og ikke din virksomhed. ”
 Klageren har i forbindelse med klagen til Skatteankestyrelsen fremsendt yderligere oplysninger. Skattestyrelsen har fremsendt følgende udtalelse med kommentarer til oplysningerne:
 Advokatfirmaet R1 er af den opfattelse, at såfremt SKAT fastholder at A har modtaget en skattepligtig gave på 151.600 kr., bør A indrømmes et tilsvarende fradrag, jf. statsskattelovens § 6, stk. 1. litra a - et såkaldt korresponderende fradrag. Der henvises blandt andet til Østre Landsrets dom af d. 19. januar 2005 (TfS 2005.126) og Landsskatterettens kendelse af 9. december 2005. (TfS 2006.149)
 I begge afgørelser er der tale om afholdte dokumenterede udgifter, som man vil have fradrag for. Modsat vores afgørelse, hvor der ikke er afholdt nogen form for lønudgifter, men derimod har A modtaget vennetjenester uden betaling. Ifølge Juridisk vejledning afsnit 5.2. Vennetjenester - skal vennetjenester ydes uden for erhvervslivet og indenfor privatsfæren, og de skal være af formel og ikke-kommerciel natur. Afgørelserne er derfor ikke analoge med SKATs afgørelse.
 Vi er derfor ikke enige i, at man kan henholde sig til de 2 afgørelser. Vi mener, at SKATS afgørelse skal fastholdes.
 Hvis Skatteankestyrelsen er enig i et korresponderende fradrag
 Vil Skatteankestyrelsen lægge sig op af de 2 kendelser og


text:
indrømme et korresponderende fradrag, hvilket så må være fradrag for en udokumenteret lønudgift, skal SKAT henlede opmærksomheden på, at der så skal ske indeholdelse og hæftelse af manglende a-skat og arbejdsmarkedsbidrag på en ukendt personkreds (Skattekontrollovens § 7 og Kildeskattelovens § 48 stk. 7 og §§ 68, 69). Der er ikke ført regnskab/opgørelse over timetal på de forskellige der har hjulpet A, da der ifølge A ikke har været nogen former for modydelser/betaling.
 Arbejdsgivere skal ifølge skattekontrollovens § 7 ved enhver udbetaling af A-indkomst indeholde A-skat og AM-bidrag og indberette til e-Indkomst-registret. Endvidere henvises til kildeskattelovens § 48 stk. 7 hvor det fremgår, at arbejdsgiver skal indeholde 55 % i A-skat, hvis arbejdsgiver ikke er i besiddelse af lønmodtagers skattekort. Hæftelse for manglende indeholdelse af A-skat og AM-bidrag fremgår af kildeskattelovens §§ 68 og 69.
 SKAT er i forbindelse med klagesagen fremkommet med følgende supplerende udtalelse:
 Nye oplysninger fra Advokatfirmaet R1
 Advokatfirmaet R1 har indsendt nye oplysninger/ henvisninger d. 21. august 2014. De gør særligt gældende, hvorledes statsskattelovens §§ 4-6 skal fortolkes og henviser til:
 4. Skatteretten 1, 6. udgave 2013 af Jan Pedersen m.fl. (side 433)
 5. SKM2002.571.HR
 6. Skattepolitisk Oversigt 2006.319 7. SKM2005.5.HR
 7. SKM2005.5.HR
 Advokatfirmaet R1 gør særligt gældende, at statsskattelovens §§ 4-6 efter praksis skal fortolkes således, at der i nærværende sag, hvor de modtagne ydelser har karakter af en driftsomkostning, skal indrømmes et fradrag i den skattepligtige indkomst af samme størrelse, som den skattepligtige skønnede værdi af de modtagne ydelser. De henviser til ovenstående afgørelser og artikler
 1) Skatteretten 1, 6. udgave 2013 af Jan Pedersen m.fl. (side 433)
 Vi har ikke kunnet finde den på Karnov, hvorfor vi ikke kan kommentere denne.
 2) SKM2002.571.HR
 Det er SKATs opfattelse, at denne afgørelse går på rette omkostningsbærer. Selskabet vil have fra drag for en værdioverførelse. Udgiften blev ikke afholdt af selskabet, men derimod af aktionærerne. Der har været afholdt udgifter. Højesteret finder, at selskabet er det retssubjekt, der blev forpligtet over for medarbejderne ved ordningen, og som led det tab, der opstod ved, at aktierne blev erhvervet af medarbejderne til favørkurs.
 I nærværende sag har der ikke været afholdt lønudgifter eller været en retlig forpligtelse, hvorfor vi mener, at afgørelsen ikke er analog.
 3) SP0.2006.319.
 Det er SKATs opfattelse, at SP0.2006.319 omhandler problematikken om rette omkostningsbærer, altså at der har været en retlig betalingsforpligtigelse, men hvem skal have fradraget for udgiften.
 I nærværende sag har der ikke været afholdt lønudgifter, hvorfor der ikke er en retslig betalingsforpligtigelse.
 4) SKM2005.5.HR
 Det er SKATs opfattelse, at denne afgørelse går på SKATs udøvede skøn. Om SKAT kan tage udgangspunkt i en korttidsleje (ugebasis), eller om det skal være leje på årsbasis, når hovedaktionæren har rådighed over sommerhuset hele året. HR begrunder afgørelsen med, at det må antages af lejen på årsbasis må være forholdsmæssigt mindre, end lejen ved udlejning på ugebasis. Vi mener ikke, at afgørelsen går på, om man kan få fradrag for en fiktiv omkostning.
 I nærværende sag er det SKATs opfattelse, at der ikke kan godkendes