text:
Skat.dk: Praksisændring vedrørende refusionsordningen i sømandsbeskatningslovens § 10 - styresignal
 SKM2018.185.SKAT
 16-0726615
 Sømænd, refusion, sandsuger
 Der er adgang til anmodning om refusion for tidligere år efter forældelseslovens § 3, stk. 1.
 Lov nr. 386 af 27/05/2005
 I styresignalet beskrives praksisændringer vedrørende udbetaling af refusion til stenfiskerfartøjer, herunder sandsugere, efter sømandsbeskatningslovens § 10 som følge af Højesterets dom af 27. maj 2016, SKM2016.399.HR.
 Efter den nye praksis vil søtransport kunne medregnes som søtransportaktiviteter efter sømandsbeskatningslovens § 10, hvis der er tale om erhvervsmæssig transport af passager eller gods, og de øvrige betingelser for refusion er opfyldt.
 Efter sømandsbeskatningslovens § 10, stk. 1, kan danske rederier, som udøver virksomhed med stenfiskerfartøjer, herunder sandsugere, efter ansøgning få refusion for sømænd, som udfører arbejde om bord, og som ikke er omfattet af sømandsbeskatningslovens § 8. Fartøjet skal være registreret med hjemsted her i landet, eller registreret i en anden EU/EØS medlemsstat og uden besætning være overtaget til drift af et dansk rederi. Det er et krav, at fartøjet er registreret med en bruttotonnage på 20 t eller derover.
 Det samme gælder for rederier, som er skattepligtige efter selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a, eller efter kildeskattelovens § 2, stk. 1, nr. 4, når disse er hjemmehørende i en EU-medlemsstat.
 Efter sømandsbeskatningslovens § 10, stk. 2, er det en betingelse for refusion, at det enkelte fartøj
 Ifølge sømandsbeskatningslovens § 10, stk. 3, ydes refusionen måned for måned eller på årsbasis til rederiet. Refusionen beregnes for hver enkelt lønmodtager som 40 pct. af den del af bidragsgrundlaget, som er opgjort efter § 2 i lov om arbejdsmarkedsbidrag, og som kan henføres til arbejde udført om bord på et fartøj, der opfylder betingelserne i stk. 1 og 2.
 I sømandsbeskatningslovens § 10, stk. 4, er der en særlig bestemmelse for partredere og interessenter, hvorefter refusionen ydes som 40 pct. af det gennemsnitlige grundlag for refusion efter stk. 3 for lønmodtagere.
 3. Hidtidig praksis
 Det følger af SKM2006.602.DEP, at refusionsordningen alene kan anvendes af sandsugere, som er særligt indrettet til optagning af materialer fra havbunden, og som i eget lastrum transporterer de indvundne materialer andetsteds hen. Det er endvidere et krav, at sandsugeren faktisk anvendes til dette formål.
 Stenfiskerfartøjer, herunder sandsugere, der slet ikke anvendes til optagning af materialer fra havbunden og transport heraf, er derfor som udgangspunkt ikke omfattet af refusionsordningen. Dette gælder uanset fartøjets indretning.
 Efter sømandsbeskatningslovens § 10 gives der refusion for både sandsugningsaktiviteterne og den søtransport, der udføres i forbindelse med dette, hvis fartøjet udfører søtransport i mindst 50 pct. af den tid, det er i drift. Dvs. at der som udgangspunkt gives refusion for hele driften, hvis fartøjet som sådan opfylder betingelserne.
 Tilsvarende gives der refusion for virksomhed inden for begrænset fart og søtransporten i forbindelse hermed, såfremt fartøjets samlede søtransport har udgjort mindst 50 pct. af den tid, fartøjet er i drift.
 Hvis fartøjet også anvendes til anden søtransport end transport af materialer indvundet på havbunden, bliver denne søtransport også medregnet ved beregningen af, om kravet om 50 pct. søtransport er


text:
opfyldt. Denne form for søtransport medregnes som søtransportaktiviteter, hvis transporten opfylder betingelserne for at være en søtransport efter reglerne i sømandsbeskatningslovens § 5 (DIS-ordningen) og tonnageskatteloven.
 Hvis et sandsugningsfartøj derimod udfører entreprenørmæssig virksomhed, har det hidtil ikke været anset for refusionsberettiget. Dette gælder både entreprenørarbejdet og søtransporten i forbindelse med entreprenørarbejdet, når sandsugningsfartøjet selv deltager i arbejdet, dvs. hvis skibet deltager i selve entreprenørarbejdet, entreprenørarbejdet foregår fra skibet, eller skibets tilstedeværelse i øvrigt er nødvendig for arbejdets udførelse.
 Højesteret har ved dom af den 27. maj 2016 underkendt dele af SKATs hidtidige praksis for udbetaling af refusion til stenfiskerfartøjer, herunder sandsugere. Se SKM2016.399.HR.
 Spørgsmålet i sagen var, dels om der skulle foretages en helhedsbedømmelse af de aktiviteter, der blev udført for ingeniørvirksomheden, således at aktiviteterne i deres helhed skulle anses for enten entreprenørmæssig virksomhed eller søtransportaktiviteter, dels om der kunne foretages en opdeling af aktiviteterne mellem sejladsen og de aktiviteter, der blev udført i forbindelse med havbundsundersøgelserne.
 Højesteret fastslog, at søtransportbegrebet i sømandsbeskatningslovens § 10 må fortolkes i overensstemmelse med det EU-retlige søtransportbegreb, og at der således er tale om søtransportaktiviteter, når fartøjet faktisk anvendes til transport af passagerer eller gods, også når der er tale om et sandsugningsfartøj.
 Højesteret traf herefter afgørelse om, at den del af sandsugningsfartøjets aktiviteter, der bestod af sejlads mellem havnen og de enkelte punkter på havet, samt sejlads mellem de enkelte punkter på havet måtte anses for transport af passagerer og gods og derfor havde karakter af søtransportaktiviteter efter sømandsbeskatningslovens § 10.
 Den del af aktiviteterne, som fandt sted på de punkter på havet, hvor havbundsundersøgelserne blev foretaget, kunne ikke anses som en integreret del af søtransporten. Højesteret lagde navnlig vægt på, at disse aktiviteter havde sammenhæng med fartøjets specialindretning – herunder med en særlig kran, der var egnet til placering af udstyr på havbunden – og at disse aktiviteter derfor ikke kunne sidestilles med sædvanlig lastning eller losning af gods i forbindelse med søtransport.
 På baggrund af Højesterets dom ændrer SKAT praksis for så vidt angår refusionsordningen i sømandsbeskatningslovens § 10.
 SKAT medregner herefter følgende aktiviteter som søtransport i sømandsbeskatningslovens § 10’s forstand:
 Sejlads ved assistance på foranledning af offentlig myndighed i forbindelse med oprydning efter olieudslip mv.
 Erhvervsmæssig transport af gods eller passagerer til destinationer eller punkter på havet
 Transport af opgravede materialer væk fra havnen eller fjorden med henblik på nyttiggørelse eller deponering uden for området for begrænset fart (Vedrører alene den del der foregår uden for området for begrænset fart)
 Mobilisering til søs mellem opgaver – svarende til lastskibes sejlads i ballast.
 Fordeling af tid, hvor skibet er ude af drift
 Den tid, hvor skibet er ude af drift, fordeles forholdsmæssigt mellem den tid, der er anvendt til søtransport, og den tid, der er anvendt til andre aktiviteter
 Tid medgået til skift af besætning, bunkring, ventetid ved manglende kajplads o. lign. fordeles forholdsmæssigt mellem den tid, der er anvendt til søtransport, og den tid, der er anvendt til andre aktiviteter
 Tid brugt i forbindelse med til- og frakobling af redskaber,

type: other


text:
der vedrører losseopgaven.
 Destinationskravet
 I højesteretsdommen træffer Højesteret afgørelse om, at den del af sandsugningsfartøjets aktiviteter, der bestod af sejlads mellem havnen og de enkelte punkter på havet samt sejlads mellem de enkelte punkter på havet, måtte anses for transport af passagerer og gods. I dommens præmisser anfører Højesteret bl.a., at søtransportbegrebet i sømandsbeskatningslovens § 10 må fortolkes i overensstemmelse med det EU-retlige søtransportbegreb, og at der således er tale om søtransportaktiviteter, når fartøjet faktisk anvendes til ”transport med passagerer og gods”.
 I dommens præmisser nævnes imidlertid ikke det destinationskrav, der gælder i tonnageskatteordningen og DIS-ordningen.
 Dette har betydet, at mens det med Højesterets afgørelse utvivlsomt slås fast, at stenfiskerfartøjer, herunder sandsugere, fremover kan få refusion for erhvervsmæssig søtransport til og mellem punkter på havet efter sømandsbeskatningslovens § 10, er det mere usikkert, hvad der er retsstillingen for fartøjer omfattet af de øvrige bestemmelser i sømandsbeskatningsloven og tonnageskatteloven, når disse foretager erhvervsmæssig søtransport til og mellem punkter på havet.
 Søtransport til og mellem punkter på havet er hidtil ikke blevet anset for omfattet af søtransportbegrebet i tonnageskatteloven eller de øvrige bestemmelser i sømandsbeskatningsloven.
 Baggrunden herfor er, at det fremgår af tonnageskattelovens § 6, at der skal være tale om transport af passagerer eller gods mellem forskellige ”destinationer”, og at udtrykket ”destinationer” hidtil er blevet fortolket således, at der skal være tale om transport mellem forskellige havne eller ankerpladser i havne, eller mellem havne og offshore-installationer eller tilsvarende infrastrukturanlæg på kontinentalsoklen. Denne fortolkning er i overensstemmelse med lovbemærkningerne til tonnageskattelovens § 8 og det destinationskrav, der fremgår af Rådets forordninger (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.
 Søtransport til eller mellem punkter på havet har således efter den hidtidige fortolkning, der bygger på EU-forordningerne, som udgangspunkt ikke kunnet anses for transport til en destination, men Højesterets dom har gjort, at der er rejst spørgsmål om, hvorvidt det, der er anført i dommens præmisser i relation til det EU-retlige søtransportbegreb, kan anses for at indebære en lempelse af destinationskravet også for andre bestemmelser. Dvs. ikke blot i forhold til stenfiskerfartøjer, herunder sandsugere omfattet af sømandsbeskatningslovens § 10, men også i forhold til fartøjer omfattet af andre bestemmelser i sømandsbeskatningsloven og tonnageskatteloven.
 Henset til den hidtidige praksis og til at tonnageskatteordningen er en godkendt statsstøtteordning, hvorfor det derfor hidtil har været antaget, at en udvidelse af søtransportbegrebet, herunder en lempelse af destinationskravet, kræver særlig lovhjemmel og skal notificeres for EU, er det SKATs vurdering, at der skal være meget klare holdepunkter i dommen for, at det har været Højesterets intention også at lempe destinationskravet i forbindelse med søtransport i andre bestemmelser.
 Det er efter SKATs opfattelse ikke tilfældet.
 SKAT har i den forbindelse lagt vægt på, at Højesteret i dommen ikke ses at have udtalt sig om søtransportbegrebet i relation til de øvrige bestemmelser i sømandsbeskatningsloven eller tonnageskatteloven. Højesteret forholder sig i præmisserne således alene udtrykkeligt til søtransport i relation til stenfiskerfartøjer, herunder sandsugere, der på grund af deres specielle arbejdsopgaver er omfattet af bestemmelsen i sømandsbeskatningslovens § 10. En særbestemmelse, der omfatter


text:
refusion for søtransportaktiviteter, og som i modsætning til sømandsfradragsordningen og DIS-ordningen i henholdsvis § 3 og § 5 i sømandsbeskatningsloven ikke henviser til tonnageskatteloven og det deri omhandlede søtransportbegreb.
 På den baggrund er det SKATs opfattelse, at Højesterets dom og det, der er anført om søtransportbegrebet, alene finder anvendelse for fartøjer omfattet af sømandsbeskatningslovens § 10.
 Højesteretsdommen giver således ikke anledning til en ændret fortolkning af søtransportbegrebet generelt i relation til de øvrige danske statsstøtteordninger i sømandsbeskatningsloven og tonnageskatteloven.
 6. Anmodning om refusion for tidligere år
 Som følge af at Højesteret ved dom af 27. maj 2016 har underkendt dele af SKATs hidtidige praksis for udbetaling af refusion til stenfiskerfartøjer, herunder sandsugere, har de berørte rederier mulighed for at anmode om refusion for tidligere år.
 Skatteforvaltningslovens frist- og forældelsesregler finder ikke anvendelse for stenfiskerfartøjers, herunder sandsugeres krav på refusion. Fristen for at anmode om refusion reguleres derimod af forældelseslovens regler. Krav på refusion forældes herefter 3 år efter forfaldstidspunktet.
 Dette betyder, at de berørte rederier, kan anmode om refusion 3 år tilbage fra offentliggørelsen af dette styresignal, hvis kravet på refusion rejses overfor SKAT inden 3 måneder efter offentliggørelsen af dette styresignal. Såfremt der 3 måneder senere end offentliggørelsen af dette styresignal rejses krav på refusion, gælder de sædvanlige forældelsesregler.
 Har et rederi efter Højesterets dom af 27. maj 2016 og inden offentliggørelsen af dette styresignal fremsat anmodning om refusion, har rederiet krav på refusion 3 år tilbage fra anmodningstidspunktet.
 7. Fremgangsmåden ved anmodning refusion
 Anmodning om udbetaling af refusion efter sømandsbeskatningslovens § 10 skal indgives til SKAT i overensstemmelse med den fremgangsmåde, som er beskrevet i SKM2006.602.DEP.
 Den ændrede praksis, som er indeholdt i styresignalet, vil blive indarbejdet i Den juridiske vejledning, afsnit C.A.3.4.6.7.
 Efter offentliggørelsen af Den juridiske vejledning 2019-1 er styresignalet ophævet.


text:
Sikker e-mail: glostrup@ret-raad.dk
 Ret&Råd Glostrup er en del af Ret&Råd Advokater Glostrup Ballerup Greve ApS. Vi er et utraditionelt og dynamisk advokatkontor, som har fokus på at yde vores kunder en personlig betjening på baggrund af specialiseret og opdateret viden samt solide erfaringer.
 09:00-16:30, Fredag:
 09:00-16:00 Telefonisk henvendelse: Mandag-fredag:
 Skat Virksomhedsrådgivning
 Malou Trebbien
 Bettina Borre
 Celia O. V. Astradsson
 Freja Artby
 Er du som funktionær blevet opsagt før den 1.2.2015, og er du blevet nægtet fratrædelsesgodtgørelse efter Funktionærlovens §2 a stk. 3? Af Steen Petersen
 Hvis du bliver opsagt eller skifter job, opstår spørgsmålet hvad der skal ske med ikke afholdt ferie. Skal den holdes i opsigelsesperioden eller skal ferien i stedet udbetales? Få svaret her. Af Nicholas Ørum Keller
 Skal du autoriseres som fødevarevirksomhed for at lave mad til andre? Der kan sagtens opstå tvivl om man skal autoriseres, hvis man går med en lille kok i maven, eller ønsker at lave mad til andre mennesker. Af Kim H. Rasmussen
 Hvis en medarbejder har fået udbetalt for meget i løn, feriepenge, pension eller lignende, opstår spørgsmålet om arbejdsgiveren har ret til at kræve det for meget udbetalte beløb tilbage fra medarbejderen. Af Malou Trebbien
 Gæld bliver typisk forældet efter 3 år jf. Forældelsesloven § 3 stk. 1. Som kreditor skal du derfor være opmærksom på gamle fordringer og nå at få dem bekræftet ved et forlig eller indbragt for retten, inden der er gået tre år fra fordringen opstod Af Kim H. Rasmussen
 Hvis man har oparbejdet en stor og uoverskuelig gæld, er det værd at undersøge muligheden for at søge gældssanering. Gældssanering er en ordning, hvor skifteretten kan nedsætte din gæld til en procentdel af den oprindelige gæld. Af Malou Trebbien
 Det kommende internationale fødevaretopmøde ”World Food Summit – Better Food for More People” har fået Miljø- og Fødevareministeriet til at træde helt frem i skoene. Af Kim H. Rasmussen
 Det grundlæggende princip om, at EU-retten har forrang for national lovgivning fik et "skud for boven" ved Højesterets dom 12/2016 i Ajos sagen. Af Steen Petersen
 Selvom det ikke er sjovt at stå tidligt op og skovle sne bør du nok alligevel overveje at komme ud af fjerene – i hvert fald hvis du er husejer. Af Malou Trebbien
 Fødevarereglerne er efterhånden blevet så svære og komplicerede at forstå, at det giver mange ejere af fødevarevirksomheder grå hår. Af Kim H. Rasmussen
 Hvornår ifalder en offentlig myndighed et erstatningsansvar over for private efter EU-retten? Højesteret afsagde den 19.1.2017 en principiel dom om ovennævnte temaer. Af Steen Petersen
 Forskerskatteordningen, som den populært kaldes, giver danske arbejdsgivere bedre mulighed for at tiltrække højtkvalificeret udenlandsk arbejdskraft til Danmark. Af Nicholas Ørum Keller
 2016 var præget af usikkerhed om udmøntningen af EU ́s persondataregler. Ledelserne rundt omkring i de danske virksomheder blev i løbet af året opmærksom på, at det er forretningskritisk, at få styr på datareglerne Af Martin Binzer Lind
 Årets opgørelse af fyrværkeriskader fra landets skadestuer viser, at der i alt blev registreret 267 skader i de to nytårsdøgn 31.


text:
december og 1. januar. Blandt disse skader var der mindst 37 alvorlige, dvs. at patienten ikke kunne færdigbehandles på skadestuen, men blev overført til eksempelvis en øjenafdeling. Af Malou Trebbien
 Ni højesteretsdommere fandt tiltaltes grove svig ved ansøgning om dansk statsborgerskab så alvorlig, at hans indfødsret blev frakendt. Det stred ikke imod proportionalitetsprincippet. Af Steen Petersen
 I en tid som denne, hvor udviklingen af online sociale medier med personlige brugerprofiler eller konti, kan et traditionelt testamente mangle en del. Af Claus Rehl
 Selvom der gælder et 2-instansprincip i civil dansk retspleje, indebærer § 368 a, at en landsret på indledende stadier af en ankesag kan afvise en ankestævning. Af Steen Petersen
 Der er 3 ting din virksomhed skal have styr på fra foråret 2018. 25. maj indføres nye skrappe persondataregler. Det er, næsten, alle virksomheder der omfattes af reglerne, og man risikerer op til 4 % af omsætningen i bøde. Af Martin Binzer Lind
 I forbindelse med salg af grunde i perioden 1915-20 indsatte sælger, f.eks. Københavns Kommune, i grundskøderne bestemmelser om, at der skulle tinglyses deklarationer om tilbagekøb i f.eks. 1995, 2025 etc. Af Steen Petersen
 Formålet med denne artikel er at fremhæve eksempler på de mange danske retsområder, som de europæiske menneskerettigheder griber ind i. Af Steen Petersen
 Kendte forurettede personer uden adgang til beskikkelse af bistandsadvokat i Se & Hør-sagen. Procesbevillingsnævnet har imidlertid den 24/9/16 givet tilladelse til, at Højesteret får det sidste ord, efter at byret og Landsret har nægtet de forurettede kendte at få beskikket en bistandsadvokat. Af Steen Petersen
 Højesteret har i vedlagte afgørelse ophævet en 4-2 straffedom efter parternes samstemmende påstande. Af Steen Petersen
 1. juli 2017, ændres markedsføringsloven, så de erhvervsdrivendes spilleregler, kommer til at ligne resten af EU. Af Martin Binzer Lind
 Teknologiske fremskridt har forsynet alle mennesker med fx internet, Gmail, Hotmail, TripAdvisor, eBay, Amazon, Facebook, Yelp, YouTube, Twitter, Snapshat, Google, ICloud, KeyMe, robotter, EU's GiraffPlus, MantaroBot, Dropbox, apps, mobiltelefoner, hjemmesider og andre digitale redskaber. Af Steen Petersen
 Dansk advokat med speciale i spansk/danske retsforhold, advarer om skattepligt ved helårssommerhuse. Af Martin Binzer Lind
 De spanske regler er vidt forskellige fra de danske. I Danmark kender alle det at sidde i uskiftet bo, og man forventer at ægtefæller arver hinanden med mindst 50%. Sådan er det slet ikke i Spanien. Af Martin Binzer Lind
 Alle bestyrelsesmedlemmer i et selskab har pligt til personligt og selvstændigt at overholde lovbestemte frister for årsrapporters rettidige indsendelse. De skal aktivt og adækvat følge op herpå inden fristers udløb ellers straffes de med bøde. Af Steen Petersen
 Husk testamente hvis du har bolig i Spanien Mange danskere får en kedelig overraskelse, hvis de ejer feriebolig i Spanien, men ikke har lavet et testamente. Der er stor forskel på den danske og spanske arvelovgivning. Uden et testamente i både Danmark og Spanien, bliver det dyrt og langsommeligt for arvingerne. Med et testamente sikres du og dine arvinger bedst muligt. Af Martin Binzer Lind
 "Dieselgate" brød miljøregler i EU og USA Audi, VW, Seat og Skoda blev


text:
af VW usandt og vildledende markedsført "som grønne biler" med "ren diesel" i USA. Der er foreløbigt rejst erstatningskrav på 100 mia kr mod VW i USA.I første halvår 2016 tjente VW til sammenligning 55 mia. kr. Worldwide berører sagen 11 mio biler. Af Steen Petersen
 I Danmark stemte vi i december 2015 nej til et tættere samarbejde med EU. Men I Spanien har de sagt ja til nogle meget fornuftige EU regler, der gør det nemmere at arve. I mange år har danskere mistet store formuer, fordi det var uoverskueligt at håndtere spanske ferieboliger, når en af ejerne afgik ved døden. Men det råder Spaniens regler nu bod på. Af Martin Binzer Lind
 Mange af vores kunder spørger, hvad det koster at have fast ejendom i Spanien, og nogle virker lidt bekymrede over, om det vil være en for dyr fornøjelse at have sin egen bolig under sydens sol. Af Martin Binzer Lind
 Drømmeboligen i Spanien er fundet, og nu skal der handles, men en bolighandel i Spanien er meget anderledes end i Danmark. Det er nemlig dyrere at købe og sælge en feriebolig i Spanien. Til gengæld er de faste udgifter ved at eje en bolig meget lavere end i Danmark. Af Martin Binzer Lind
 Aller A/S, en tidligere nyhedschef samt tidligere redaktionschef tilstod den 25/8/2016, at de alle var skyldige i anklagerne, mens øvrige tiltalte nægter sig skyldige. Af Steen Petersen
 Skilsmisse og bolig i Spanien Det er svært at tro på, men selv ægtepar, der ejer en bolig i Spanien, risikerer at blive skilt. Og hvad sker der så med den spanske bolig? Af Martin Binzer Lind
 Faktatjek om det spanske ferieboligmarked Det er vores mål at luge ud i fordomme og halve sandheder om det spanske boligmarked. Det gøres bedst ved hjælpe af autoriserede statistikker fra de spanske myndigheder. Af Martin Binzer Lind
 Danmark har vundet guld i OL! Mange sportsinteresserede markedsføringschefer overvejer lige nu at lave ”Tillykke Danmark”, eller ”Tillykke Blume”-kampagner. Men det bliver dyrt, når man ikke har spurgt om lov. Af Martin Binzer Lind
 Mange klienter overvejer at flytte ud af Danmark og bosætte sig permanent i Spanien. De bedste argumenter handler om livskvalitet - mere lys og varme og bedre generel sundhed. Nogle overvejer om det kan betale sig økonomisk at flytte. Af Martin Binzer Lind
 Ikke ifølge EU -domstolens dom den 5/7/2016 - McDonald vinder EU -varemærkesag mod MACCOFFEE Af Steen Petersen
 Didi Chuxin og Uber- samkørselstjeneste (car - haling Apps) er blevet legaliserede i Kina den 28/7/2016 med ikrafttræden til november 2016. Af Steen Petersen
 For mange ejere af mindre selskaber er det fristende at låne nogle af selskabets penge midlertidigt, hvis privatøkonomien er lidt trængt. Det kaldes ulovlige aktionærlån, og det skal man passe på med! Af Nicholas Ørum Keller
 4 tiltalte blev frifundet i landsretten for kursmanipulation, men fik afvist deres begæring om en præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen Af Steen Petersen
 I straffesager sker det, at endelig dom trækker ud på grund af politi, anklagemyndighed og domstolene


text:
og/ eller på grund af tiltalte, der måske også skifter forsvarer flere gange. Alle straffesager skal fremmes hurtigt og behørigt og afgøres inden rimelig tid. Ellers forspildes straffens præventive effekt. Af Steen Petersen
 Den 3. juni 2016 blev en ny lov om oprettelse af en Fond for udstationerede vedtaget. Den har til formål at sikre, at lønmodtagere, der udstationeres til Danmark fra et andet EU- eller EØS-land, kan få dækket et løntilgodehavende baseret på en kollektiv overenskomst, som lønmodtagerens arbejdsgiver i udlandet ikke har betalt i overensstemmelse med en afgørelse truffet i det fagretlige system. Af Nicholas Ørum Keller
 Højesteret har i juni 2016 stadfæstet Landsrettens afvisning om ankestævning i forældelsessag. Af Steen Petersen
 Det fastslår dom i injuriesag mod Politiken den 21. juni 2016. Byretsdommen bekræfter -atter- at mediernes ytringsfrihed ikke er ubegrænset, uanset emnet i offentliggjorte artikler må antages at have en samfundsmæssig interesse. Af Steen Petersen
 I Storbritannien og USA ses en række forlig indgået om defekte produkter og misvisende årsrapporter og kvartalsrapporter. Af Steen Petersen
 Ved et nej har Storbritanien følgende muligheder Af Steen Petersen
 3. juni 2016 blev EU's håndhævelsesdirektiv om øget sikring af udstationerede lønmodtageres rettigheder vedtaget som lov i Danmark. Håndhævelsesdirektivet og loven indeholder ikke nye rettigheder for udstationerede lønmodtagere. Af Nicholas Ørum Keller
 Den 27. maj 2016 traf Sø- og Handelsretten en principiel afgørelse om bonus til funktionærer. Af Wivi H. Larsen
 Maskiner og ejendomme var i mange år den største værdi i danske virksomheder. Der findes modeller til at udregne værdien af disse aktiver. Mere end 80 % af værdien af moderne virksomheder, udgøres imidlertid af immaterielle rettigheder. Der er ingen eksakte metoder til opgørelse af denne værdi, når man vil sælge sin virksomhed. Martin Binzer Lind, foreslår, at du starter et andet sted. Af Martin Binzer Lind
 Ja, det har du kunnet lige siden januar 2010 ifølge kursgevinstlovens § 14. Tab på lån til samlevere, søskende, andre ”ikke-nære” familiemedlemmer og venner kan fradrages. Men.. Af Wivi H. Larsen
 I lyset af de seneste dages debat og reaktioner på den skelsættende og principielle dom vil jeg som klager, Biaos, advokat, der har ført klagers sager siden 2003, forsøge at sætte dommen i rette perspektiv. Af Steen Petersen
 Mourinho ́s tidligere arbejdsgiver Chelsea FC registrerede Jose Mourinhos navn og underskrift som varemærke. Det er en fornuftig strategi, men det spærrer for at Mourinho kan starte som manager for konkurrenten Manchester United FC. Af Martin Binzer Lind
 Det må du i og for sig også, men bruger du andres design f.eks. på din hjemmeside, bryder du reglerne. Af Martin Binzer Lind
 En tyrkisk statsborger bosat i Tyskland blev anklaget for ulovligt at have formidlet sportsvæddemål, men EU-domstolen fastlog bl.a. at de tyske myndigheders tildelingsprocedurer er fiktiv, og der dermed ikke var hold i anklagen. Af Steen Petersen
 Nye regler betyder, at dit spanske hus eller lejlighed bliver dødsbobehandlet efter spanske regler. Det medfører uoverskuelige konsekvenser for enormt mange danskere. Men et kort tillæg til dit testamente sikrer dig. Af Martin Binzer Lind
 Mange


text:
danskere glemmer at lave testamente om deres spanske bolig. Det har ubehagelige konsekvenser. Af Martin Binzer Lind
 Mange store og små erhvervsdrivende bliver overrasket, når de får en regning for at have brugt andres tekster og billeder. Af Martin Binzer Lind
 Adidas har sagsøgt danske ECCO sko i USA for at krænke Adidas varemærke - de tre striber. Hvad mener du? Bruger ECCO de tre striber? Tror man, at ECCO-skoen er en Adidas sko? Af Martin Binzer Lind
 De nye regler kommer til at styrke borgernes rettigheder, men de kommer også til at mindske den administrative byrde for virksomhederne. Det er tiltrængt. Af Wivi H. Larsen
 I forbindelse med overdragelse af en virksomhed genbruger parterne ofte en gammel kontrakt eller en kontrakt fra nettet - ofte med mange problemer til følge. Men der findes så mange gode modeller for en virksomhedsoverdragelse, som kan spare parterne for mange problemer – og dermed penge. Af Wivi H. Larsen
 Legalitetsprincippet om klar og tilstrækkelig hjemmel for straf førte i en højesteretsdom fra 2015 til, at den tiltalte blev frifundet - uanset han efter at være frakendt kørekort i 5 år fra 2004 fik udstedt et fransk kørekort. Af Steen Petersen
 Et Storkammer på 17 dommere behandlede sagen på ny ved en mundtlig forhandling i Strasbourg den 1/4/2015, hvor advokat (H) Steen Petersen atter procederede sagen, Biao mod Danmark, der omtales i en oversigt over vigtige afgjorte og verserende klagesager mod Danmark. Af Steen Petersen
 I forbindelse med et generationsskifte havde revisor rådgivet senior om en skattefri aktieombytning med en efterfølgende kapitalforhøjelse af junior i driftsselskabet. Revisor blev erstatningsansvarlig over for senior, der fik tilbagekaldt tilladelsen til den skattefri aktieombytning pga. en efterfølgende ulovlig selvfinansiering. Revisor blev dømt til at betale 5 mio. kr. i erstatning til senior. Senior blev beskattet af en aktieavance på ca. 35 mio. kr. Af Wivi H. Larsen
 EU varemærket har altid været en stor succes. Det er billigt at få og det giver en god dækning i hele EU. Tommelfingerreglen har været at hvis man ønsker at markedsføre sit produkt i 3 EU-lande, er det klart den bedste strategi at ansøge om et EU varemærke. Af Martin Binzer Lind
 Mere om renteswaps i andelsboligforeninger, anno 2016 Af Steen Petersen
 Dette gælder - fastslår EU Domstolen i ny dom - uanset flaskeformen er en videreudvikling af den velkendte colaflaske med riller. Dommen er kulminationen på 2 afslag fra OHIM og Appelkammeret, der begge nægtede registrering pga. manglende og fornødent særpræg. Af Steen Petersen
 Taxabranchen og Uber ligger pt. i krig om markedet for erhvervsmæssig persontransport og såkaldt "samkørsel". En udtalelse fra EU Domstolen afventes i Danmark, hvor politiet har sigtet en række Uber chauffører, hvis straffesager også afventer Luxembourg- Domstolens udtalelse. Imens har DI optaget Uber Denmark Software Development ApS i Århus som medlem. Af Steen Petersen
 Afhængig af kriminalitetens art og omfang kan strafferettens dommere beslutte, at en tiltalte straffesag skal afgøres med en advarsel - som mildeste sanktion. Af Steen Petersen
 Ret&Råd Glostrup Ballerup Greve får et


text:
stigende antal henvendelser fra danskere, der drømmer om feriebolig i Spanien. For mange danskere bliver drømmen til virkelighed, og med den rigtige rådgivning, styrer du uden om faldgruberne. Af Martin Binzer Lind
 Lov om ændring af retsplejeloven og forskellige andre love - Revision af reglerne om behandling af civile sager og syn og skøn, forhøjelse af beløbsgrænse for anke, indførelse af deltidsordning for dommere m.v., medieannoncering af tvangsauktioner. Af Steen Petersen
 Højesteret afsagde 5.9. 2012 en dom, der belyser grænserne for inhabilitet hos domsmænd, der er medlemmer af skatteankenævn, og samtidig deltager som domsmænd i straffesager mod en skatteyder. Af Steen Petersen
 Opgivet planlagt huslejeforhøjelse i andelsforening under konkurs var ikke utilbørlig i forhold til Nordea. Af Steen Petersen
 Der er rejst berettiget tvivl om, hvorvidt udpegning og sammensætning af ekspropriationskommissionen i sager om ejeres/lejeres erstatningskrav for skader og tab påført ved de 21 Metrobyggerier i København harmonerer fuldstændigt med almindelige retssikkerhedsprincipper om afgørende myndigheders habilitet og "appearance". Af Steen Petersen
 En større detaljeringsgrad af interkreditoraftaler må hilses velkommen Virkningerne af finanskrisen har sat fokus på at rekonstruere/afvikle tidligere tiders investeringsprojekter Af Steen Petersen
 Kan man som aktionær, der på lovlig måde skaffer sig og får en viden om et aktieselskabs væsentlige patentsag ved den europæiske patentmyndighed (EPO), før oplysninger blev kendt på markedet, straffes? Af Steen Petersen
 Svaret er nej. Når sagsøger/sagsøgte har opnået fri proces eller retshjælpstilsagn fra sin forsikring, er det udtryk for, at retssagen må anses at blive ført med rette, fordi der er rimelig udsigt til at vinde sagen. Af Steen Petersen
 Fagforeningers lovlige - ikke ulovlige fysiske - blokader af erhvervsvirksomheder, der giver deres ansatte en ringere overenskomst, end de ansatte er berettiget til, og indgreb fra og over for arbejdsmarkedet generelt og konkret har altid bragt sindene i kog - hos alle aktører og politikerne. Af Steen Petersen
 Er du blevet rådgivet korrekt om dine højrentegarantier i dine pensioner? Eller er du blandt de ca. 100.000 kunder, der flyttede i utide? Af Steen Petersen
 2 vigtige inhabilitetskendelser fra Højesteret Højesteret har i 2 kendelser (4-1 afgørelser ) fastslået inhabilitet hos Skifterettens dommere i 2 andelsboligforeningers konkurssager. Af Steen Petersen
 Vestre Landsret har afgjort, at 8 års sagsbehandlingstid var i strid med EMRK, artikel 6 om retssagers afgørelse inden for rimelig tid. Af Steen Petersen
 Medierne (2/2014) omtaler sigtede bankansattes mulige dobbeltroller som både Cibor-stillere og aktører i kurshandler med Cibor baserede obligationer. Af Steen Petersen
 En retssag er ofte langvarig og dyr. Ikke bare økonomisk, men også menneskeligt. Det er psykisk hårdt at føre sag eller være sagsøgt. Her er en oversigt over punkter, hvor du kan hjælpe din advokat og dermed dig selv, hvis du skal igennem en retssag. Af Steen Petersen
 Folketingets Ombudsmand afgav 6.7. 2010 et endeligt svar på nære pårørendes klage i april 2008 over en kommunes uvarslede besøgsrestriktion af 28.3.2008 vedrørende deres nære familiemedlem, der var beboer på det konkrete plejehjem. Af Steen Petersen
 Bag denne overskrift gemmer sig et ofte forekommende dilemma for selskabsorganerne i virksomheder i


text:
fx krise, virksomheder med konflikter i ledelsen og i forhold til revisor. Af Steen Petersen
 En faktura minder om en ultrakort virksomhedsobligation. I USA kommer ca 35 % af virksomhedsfinansiering fra realkredit og banker. I Danmark kommer ca 80 % fra disse kilder og det er kun få danske virksomheder, der finansierer via factoring og salg af deres fakturaer. Af Steen Petersen
 Højesteret har afgjort, at sælger var ansvarlig for at have solgt en bolig på 113 m2, uagtet arealet var 95,7 m2. Dette var en væsentlig mangel, og køber havde krav på 50.000 kr. i afslag i købesummen. Af Steen Petersen
 Flirting with irrelevance - pass or fail Lidt om The International Auditing and Assurance Standards Boards (IAASB) internationale syn på revisorerklæringer og revisor som offentlighedens tillidsrepræsentant. Af Steen Petersen
 En landskendt, islandsk, fodboldspiller anlagde sag mod en avis, journalist og redaktør, fordi avisen og dens webudgave havde omtalt hans privatøkonomi og ludomani. Af Steen Petersen
 EU- Domstolen præciserer forbuddet mod dobbeltstraf i artikel 50 i EU Charteret om de grundlæggende rettigheder i EU. Af Steen Petersen
 Det offentlige udsættes for stadig mere kritik, fordi borgernes og virksomhedernes sager ikke behandles og/eller afgøres inden for rimelig tid. Det er især et problem i de personfølsomme sager, f.eks. inden for familieret, socialret og strafferet, hvor ventetid er belastende og frustrerende, psykisk, fysisk og økonomisk. Problemet gælder ikke kun domstolenes restancer, men også råd og nævn, offentlige styrelser og ministerier. Af Steen Petersen
 BoA købte i 1/2009 mæglerfirmaet Merril Lynch & Co med egne aktier til en værdi 19 mia. USD. Af Steen Petersen
 Forskelsbehandling af ældre skatteydere bosat i og uden for Holland - i strid med EU. Forskelsbehandling af ældre skatteydere bosat i og uden for Holland - i strid med EU forordning 883/2004 om koordinering af social sikring. Af Steen Petersen
 I de såkaldte "selskabstømmersager" blev flere af de strafferetligt dømte tiltalte også frakendt rette til at være direktør eller bestyrelsesmedlem i et erhvervsdrivende A/S eller ApS i en længere periode eller indtil videre. Af Steen Petersen
 Med dommerstemmerne 3-2 frifandt Højesteret den 13.3.2012 Danske Bank for rådgiveransvar ved at udstede en "remburs" overfor en dansk erhvervskundes samhandelspartners bank i Hongkong. Den danske virksomhed drev virksomhed med import af modestrikvarer fra Fjernøsten. Af Steen Petersen
 Flexlån har variabel - og fortsat lav - rente. En sammenligning af de 2 lånetyper viser således ubestridt, at flexlånere har siddet billigere i deres ejendomme i forhold til ejere med fast forrentede lån. Af Steen Petersen
 Får nyskabelsen i dansk selskabsret, tilsynsrådene, nogen praktisk betydning ved den nye selskabslovs ikrafttræden? Det danske corporate goverrnance kodeks om risikostyring - soft law. Den nye selskabslov (SL), hvoraf dele blev sat i kraft 18.1.2010, samler i 375 paragraffer de hidtidige love om ApS og A/S i een lov. Af Steen Petersen
 Puma vandt for nyligt en sag om beskyttelse af Pumas katte-mærke, selvom konkurrenten havde haft held med at overbevise EU-varemærkemyndigheden om, at deres varemærke ikke kunne forveksles med Pumas. Af Martin Binzer Lind
 Nye


text:
regler om ansættelsesklausuler pr 1. januar 2016 Den 1. januar 2016 trådte nye regler om ansættelsesklausuler i kraft. De nye regler betyder, at der ikke længere gyldigt kan indgås konkurrence- og kundeklausuler, medmindre de opfylder nogle specifikke krav i den nye lov. Af Wivi H. Larsen
 Derfor skal du ikke undlade at tale med din rådgiver og advokat regelmæssigt. Af Steen Petersen
 I begyndelsen af 2000 aktualiseredes spørgsmålet om, hvorvidt man på grundlag af EMK kunne kræve erstatning for menneskeretskrænkelser ved nationale domstole, hvis der fx ikke kunne rejses krav på andet grundlag end Konventionen. Af Steen Petersen
 Vestre Landsret afsagde 12/2/2016 en vigtig dom om erstatning til frifundne tiltalte, jf. Retsplejelovens kapitel 93 a. De tiltalte var danske EU- arbejdstagere, bosat i Tyskland, og med arbejde i Danmark og deres 3 børn, som gik i danske skoler (folke- og friskoler). De havde tilmeldt deres børn på dansk folkeregisteradresse i et hus, købt af børnenes forældre. Af Steen Petersen
 1. De verserende naboklagesager (august 2013) i Natur- og Miljøklagenævnet (NMKN) vedrørende miljø- og helbredsgener for de mange naboer til de 21 Metrobyggerier dokumenterer klart konflikten mellem kollektive hensyn og virksomheders og borgeres ret til ikke at få deres hverdag og arbejdsliv ødelagt ved uafbalancerede, uproportionale, samt meget indgribende, intensive og følelige nabogener. Af Steen Petersen
 Hvor flexibel er du, pantekreditor og din ejendom? - om muligheder for forlængelse af Flex 1 lån m. Af Steen Petersen
 Fri proces nægtes ofte til at anke en tabt civil sag med fri proces. Af Steen Petersen
 Ejerne af aktiekapitalen i et selskab havde afgivet en erklæring i Selskabets årsberetning for 1998/1999 om, at Selskabets bestyrelse og ejere vil sørge for den nødvendige kapital til selskabets fortsatte drift og fremadrettede udvikling. Af Steen Petersen
 Island ikke forpligtet til at betale 30 mia. kr. tilbage Island er ikke forpligtet til at betale 30 mia. kr. tilbage til 350.000 kunder i Storbritannien og Holland efter netbanken, Icesaves, økonomiske sammenbrud i 2008. Af Steen Petersen
 Journalisters skjulte optagelser i privat hjem Journalisters skjulte optagelser i privat hjem for at afdække ulovlig handel med hunde godkendt af Højesteret i 3-2 dom. Af Steen Petersen
 Husk persondataloven - ved f.eks. evt. overvågning af ansatte, whistleblowerordninger og personlighedstester. Personlighedstester må kun iværksættes, når Datatilsynet har sagt god herfor, fordi virksomheder registrerer personfølsomme oplysninger ved disse tests. Af Steen Petersen
 Både i civile retssager og i straffesager ses undertiden domme, hvor en eller flere dommere som mindretal har afgivet deres mening om dommens udfald, der afviger fra, hvad flertallet af dommere er nået frem til. Af Steen Petersen
 Bail Out ses ofte anvendt under finanskriserne siden 2007, herunder subprime loan krisen på ejendomsmarkedet i USA og ved Regeringens redningspakker til forskellige låneinstitutioner, Fannie Mae, Freddie Mac (USD 200 billion) og fx AIG, som ansås for "too big and too global" og derfor blev reddet af Staten. Af Steen Petersen
 Retssikkerhed er ikke et entydigt begreb. Man taler ofte om hjemmels- eller legalitetskravet i det materielle retssikkerhedsbegreb som betingelse for at foretage


text:
myndighedsindgreb, f.eks. kontrolbesøg. Af Steen Petersen
 Jordforureningsloven (JFL) fra 2000 pålægger regionerne at kortlægge ejendomme på vidensniveau 2, når der er en høj grad af sikkerhed for forurening og risiko for helbred ved mere følsom arealanvendelse, og/hvis drikkevandsressourcer er truede. Af Steen Petersen
 Hvilke retlige reaktionsmuligheder har private investorer, som efter investering i 10 mands kommanditselskabs (K/S) projekter om udbud af f.eks. fast ejendom og skibe opdager, at investeringsprospekter er urigtige og/eller vildledende? Af Steen Petersen
 Som privat investor løber man altid en risiko ved at investere i virksomheder- med eller uden professionel rådgivning. Af Steen Petersen
 Højesteret fandt i dom af 19/9/2014, at Jensens Fiskerestaurant i Sæby ikke måtte bruge navnet "Jensens" i sin firmabetegnelse, som varemærke eller i sin markedsføring. Det var forveksleligt med "Jensens Bøfhus." Af Steen Petersen
 Medierne omtaler (august 2014) hvilke procenter, der kan udledes af diverse statistikker for ændring af landsretters og Sø- og Handelsrettens domme i landets øverste domstol, Højesteret. Af Steen Petersen
 Flertallet på 4 af 5 dommere inddrog ikke øvrige ugyldighedsregler, værdipapirhandelsrettens krav om god forretningsskik og direktivet om om urimelige vilkår i forbrugeraftaler. Man anvendte alene aftalelovens paragraf 36 på 2 aftaler om lånefinansierede investeringer i indeksobligationer. Af Steen Petersen
 Den europæiske Menneskerettighedskonvention (EMRK) blev 1/7/1992 en væsentlig bestanddel af dansk ret. Menneskeretsdomstolen i Strasbourg (EMD) fortolker EMRK med tillægsprotokoller dynamisk, i nutidens lys for at sikre effektiv gennemførelse af rettighederne. På EU plan spiller Char-teret om Grundlæggende Rettigheder også en vigtig rolle, men behandles ikke her. Af Steen Petersen
 Swap aftaler kan konkret være fornuftige, hvis en kommune vil holde sine renteudgifter nede og samtidig gardere sig mod for store udsving i løbende betalinger. Af Steen Petersen
 Skadelidte eller offeret for en forbrydelse kan undertiden selv via anklager eller i visse typer af straffesager med professionel hjælp fra sin beskikkede bistandsadvokat opgøre sit erstatningskrav under straffesagen mod tiltalte. Af Steen Petersen
 Bankkriserne i Danmark, sammenholdt med boligboblen, konkurser og kreditstramninger, og den fortsatte recession stiller storeckrav til virksomheders bestyrelser og direktører. Af Steen Petersen
 Hvor går den fair balance mellem civile appellanters retssikkerhed og hensynet til ikke at overbelaste retssystemet med "ikke vigtige" og "ikke principielle" (kværulant) retssager. Af Steen Petersen
 Afslag på henstand til kontanthjælpsmodtager med betaling af restskat for 2011, indregnet i forskudsskat for 2013, evt. også i strid med Grundlovens p. 75, stk. 2. Af Steen Petersen
 Konsekvenser for boligejere af Skats forkerte og u proportionale ejendomsvurderinger - stigning på 49 % eller mere fra 2009 til 2011- tilbagekøbsservitutter - frikøb - forbud mod ejendomsavance. Af Steen Petersen
 Den tidligere spindoktor er nu sigtet på et tidspunkt, hvor han som ikke sigtet har forklaret sig for undersøgelseskommissionen i skattelækagesagen, og senere skal afgive forklaring igen om relaterede forhold. Af Steen Petersen
 Deklarationen var lyst på andelsforeningens ejendom som betingelse for at modtage kommunalt tilskud til opførelse af boliger til sociale formål. Af Steen Petersen
 A/B Grøndalsvænge har været genstand for intensiv medieomtale i 2014. Baggrunden er åbenbart, at en landinspektør i vistnok 2012/2013 i forbindelse med


text:
overvejelser om omdannelse af A/B Grøndalsvænge til ejerforening opdagede ikke aflyste avance-servitutter i selve grundskøderne fra 1915 ff Af Steen Petersen
 Personnavne udgør, hvad man kalder ”naturlige varemærker”. Man kan anvende sit personnavn som varemærke, d.v.s. som kommercielt kendetegn for sine varer og tjenesteydelser. I mange brancher ses netop, at ejeren navn også er firmanavn. Af Steen Petersen
 Det kommer som en overraskelse for mange erhvervsdrivende, at de bryder loven, hvis de ikke linker fra egen hjemmeside til Online Dispute Resolutions hjemmeside. Af Martin Binzer Lind
 Københavnske ejendomme med hjemfaldspligt eller tilbagekøbsret for Københavns Kommune slipper nu for skattesmæk ved vedtagelse af nye lokalplaner. Af Steen Petersen
 Virksomheders rettigheder efter EU Charteret om grundlæggende rettigheder - EU dom i C c 617/10- dom 26/2/2013- Hans Åkerberg Fransson- straffesag om skattesvig - dobbelt straf. Af Steen Petersen
 En del ejendomme må forventes eksproprieret mod erstatning. Men erstatning er ikke altid "fuld" erstatning. Hvorfor og hvad gør ejer så? Af Steen Petersen
 Danmark mangler regler, hvorefter der nationalt kan gives fornøden økonomisk og ikke økonomisk oprejsning til personer og virksomheder, hvis civile sager har taget for lang tid i retssystemet. Af Steen Petersen
 EMRK, art. 8 og Børnekonventionens art. 3 og art. 12 spiller oftest sammen med familieretten. Af Steen Petersen
 Friheds- og menneskerettigheder får stadig større betydning for borgere, myndigheder og erhvervsvirksomheder i Danmark. Af Steen Petersen
 EMRK indeholder ikke egentlige sociale rettigheder om f.eks. ret til arbejde eller forsørgelse. Af Steen Petersen
 Hvordan står ejere, andelshavere, lejere juridisk og økonomisk - nu og i fremtiden? Af Steen Petersen
 Metrobyggeriet i København de næste år – Private beboeres og erhvervsdrivendes muligheder for at få erstatning for naboulemper, omsætningstab m.m. Af Steen Petersen
 "In modern banking cheating can be automated- Heads I winn, tails you lose." Sådan lyder overskrift på Brooke Masters artikel i Financial Times den 21/11/2015. Af Steen Petersen
 Nogle tror at tidligere anvendte kontrakter kan genbruges når de skal sælge deres virksomhed. Lad være med at genbruge gamle kontrakter. Af Martin Binzer Lind
 Mange ejendomsejerne berøres føleligt og intensivt af det offentliges anførte arealreservationer til senere anlæg af fx veje, jernbaner mv. Sådanne ikke tinglyste reservationer gælder i 10 år og kan forlænges i 10 år derefter og så videre. Af Steen Petersen
 En retssag er normalt langvarig og dyr. Ikke bare økonomisk, men også menneskeligt. Det er psykisk hårdt at føre sag eller være sagsøgt. Derfor kan vi anbefale dig at overveje at få løst uoverensstemmelsen ved mediation Af Steen Petersen
 Jacob Mchangama, chefjurist hos Cepos, havde den 19.2.2009 en kronik i Berlingske med titlen: International Domstol tager magten. Han foreslår bl.a., at medlemslandene bør vedtage en tillægsprotokol, der lægger en kraftig dæmper på Strasbourg Domstolens (EMD) dynamiske fortolkningsstil: Domstolen skal i fremtiden kun holde sig til en ren ordlydsfortolkning. Af Steen Petersen
 OL-atleter er eftertragtede som reklamesøjler for virksomheder, og atleterne har behov for reklamekontrakter, for at få mulighed for at sikre sig optimal forberedelse. Hvis du som atlet har planer om at indgå sponsoraftaler, så pas


text:
på. Af Martin Binzer Lind
 Hvis du er spilleragent og har planer om at bruge det kommende OL i Rio forbindelse med en markedsføringskampagne, så pas på. Der er skrappe regler for, hvor meget sportsstjerner kan benytte sig af OL i sin markedsføring, og det kan udløse bøder og erstatningskrav at komme for tæt på. Af Martin Binzer Lind
 Medierne har ofte historier om private ejere og erhvervsejendomsejere, der rammes - indirekte og direkte - af det offentliges - ikke fuldbyrdede - planer om anlæg af især motorveje og jernbaner. Af Steen Petersen
 Når en virksomhed indsamler og opbevarer oplysninger om personer, der er ansat i virksomheden, som har været ansat, eller som søger job i virksomheden, gælder persondataloven. Det er ikke afgørende, om oplysningerne om de ansatte opbevares (registreres) i et edb-register. Også opbevaring i personalesager eller i ringbind eller på anden systematisk vis er omfattet. Af Martin Binzer Lind
 En bestyrelse i et selskabs kontrolhierarki er et overordnet ledelsesorgan, bestående af medlemmer, der er valgt eller udpeget hertil. Bestyrelsen vil normalt have en formand, undertiden en næstformand. Af Steen Petersen
 En dom fra EU-domstolen fastslår, at transporttid fra hjemmet til den første kunde er arbejdstid. Det samme er transporttiden fra sidste kunde og retur til hjemmet. Af Claus Rehl
 Salg af virksomheden eller generationsskifte presser sig på i rigtigt mange virksomheder. Begynd i god tid. Af Wivi H. Larsen
 Hvis du har planer om at bruge det kommende OL i Rio forbindelse med en markedsføringskampagne, så pas på. Der er skrappe regler for, hvor meget din virksomhed kan benytte sig af OL i sin markedsføring, og det kan udløse bøder og erstatningskrav at komme for tæt på. Af Martin Binzer Lind
 Dit forretningskendetegn er blandt andet det som gør det muligt at skelne mellem dig og dine konkurrenter. Af Wivi H. Larsen
 Seks ud af ti af landets mindre virksomheder skal ejerskiftes inden for ti år, men 40 procent har ingen plan for, hvordan det skal lykkes - og uden en plan er risikoen for lukning overhængende Af Wivi H. Larsen
 Har vi en aftale? - eller smuldrer kontraktens beskyttende rammer ved første konflikt? Af Peter Thykier
 Et selskabs organer består ofte af en direktion, en overordnet bestyrelse, samt en ekstern revision. Hvert organ har deres helt egne - lovfæstede og aftalte - pligter og derfor deres særskilte straf- og erstatningsansvar i et selskabs kontrolhieraki. Disse organer skal helst kunne samarbejde optimalt. Men uden at de - bevidst eller ubevidst - udvisker grænserne for det enkelte organs ansvar og pligter. ”Skomager bliv ved din læst” gælder også for selskabets organer. Af Steen Petersen
 Medierne har skrevet en del om nævnte dom og frifindelse af bl.a. revisorerne, på trods af, at de fandtes ansvarlige for dårlig regnskabsaflæggelse. Af Steen Petersen
 I en 5-2 dom på over 60 suder dømte Højesteret Bent Jensen for en række strafbare udsagn, mens andre udsagn fandtes straffrie. Af Steen Petersen
 Det er strafbart at streame ulovligt og fx lægge 80 tv-kanaler tilgængelig for alle


text:
på sitet whargarbl.dk. Af Steen Petersen
 Oparbejdelse af et firmanavn eller et ”brand” kræver år og mange markedsføringskroner. Af Wivi H. Larsen
 Der er netop vedtaget en ændring af arbejdsmiljøloven der betyder at det bliver nemmere at være frivillig i Danmark. Arbejde der har karakter af frivilligt arbejde i almennyttige foreninger undtages fra kravet om arbejdspladsvurderinger(APV) og organisering af arbejdsmiljøarbejdet (AMO) i arbejdsmiljøloven. Men det frivillige arbejde vil fortsat være omfattet af arbejdsmiljølovens øvrige bestemmelser. Af Claus Rehl
 Højesteret har i nedennævnte dom fastslået, at en ansats private mails i den konkrete sag og situation, kan læses af arbejdsgiver. Af Steen Petersen
 Der er to frister, der er gældende. Den ene frist er fristen for indsendelse af årsregnskabet til Erhvervsstyrelsen. Den er uændret inden 1. juni 2015. Den anden frist er indberetningen til SKAT. For indkomståret 2014 er selskabers frist for indsendelse af selvangivelsen til SKAT inden 1. september 2015. Af Wivi H. Larsen
 Har funktionærer været ansat i mere end 12 år samme sted, har de fra 1. februar 2015 ret til en fratrædelsesgodtgørelse, hvis de bliver afskediget – hvad enten medarbejderen kan og vil på pension – eller fortsætte med at arbejde . Af Wivi H. Larsen
 Det har været ”god latin” siden Værdiansættelsescirkulæret af 1982, at skatteyderne havde et retskrav på denne mulighed for at overdrage ejendomme til +/- 15% af ejendomsværdien. Synspunktet var, at det må være det offentlige, som må bære risikoen for, at ejendomsvurderingen nogenlunde svarer til markedsprisen. Af Wivi H. Larsen
 Crowdfunding er en særlig måde at finansiere projekter på gennem sit netværk. Der er ikke lavet særlige skatteregler for crowdfunding. Det er derfor de almindelige skatteregler, der gælder. Hvad det betyder skattemæssigt afhænger af hvilken type crowdfunding, der bruges. Det betyder derfor meget, hvilken type Crowdfunding der vælges, så der ikke kommer ubehagelige skattemæssige overraskelser hen ad vejen. Der er typisk 4 former for Crowdfunding. Af Wivi H. Larsen
 Moderne sammenbragte familier med mine, dine og vores børn er blevet mere almindeligt i Danmark. Dog er der mange danskere, der ikke har taget stilling til hvordan arven skal fordeles. Det kan ofte skabe store konflikter. Af Sajitha Sureshkanna
 Som elev har du krav på overenskomstløn og løngoder herunder pensionsbidrag, selvom hverken du eller din virksomhed er organiseret. Det slår en nylig højesteretsdom fast. Af Wivi H. Larsen
 En nylig højesteretsdom har afgjort, at en udlejer ikke kunne få forhøjet lejen for sine erhvervslokaler til markedslejen. Af Wivi H. Larsen
 Politiken bringer 3/1/15 en interessant artikel om de - juridiske og politiske - vanskeligheder, som den digitale verdensorden skaber for de fysiske stater, som evt. udsættes for elektroniske angreb fra andre stater med det formål at påvirke de angrebne staters politik. Af Steen Petersen
 Konkursen i OW Bunker A/S har sat fokus på investorernes reaktionsmuligheder efter tab af deres investeringer. Af Steen Petersen
 En salgskonsulent hos British Gas blev aflønnet med grundløn og månedlig udbetalt provision, beregnet ud fra realiserede salg i forudgående optjeningsperiode. Under Locks ferie fik han udbetalt løn og provision


text:
for den forudgående optjeningsperiode, men indgik under sin ferie ikke i virksomhedens nye salgsaftaler, fordi han ikke udførte arbejde i ferien. Som følge heraf fik han efter sin ferie udbetalt en betydeligt lavere løn end normalt. Af Steen Petersen
 Ved forældrekøb køber man en ejerbolig til sit barn, betaler alle udgifter i forbindelse med bolighandlen, for derefter at udleje ejerboligen til sit barn, der betaler husleje til forældrene. Et forældrekøb foregår som en helt almindelig bolighandel. Af Sajitha Sureshkanna
 Ved du, at der kommer en ny forbrugeraftalelov den 13. juni 2014? Ved du, at den stiller mange nye krav til både almindelige forretninger og især til nethandelsforretninger? Her har du 10 gode råd til opfyldelse af den nye forbrugeraftalelov. Af Wivi H. Larsen
 Tiden med konfirmationer nærmer sig, og landets konfirmander glæder sig ved tanken om selve konfirmationen og fejringen med venner og familie. Ingen anden festlig begivenhed i livet udløser så store gaver som konfirmationen, men er du bekendt med reglerne for afgiftsfri gaver? Af Sajitha Sureshkanna
 Et Storkammer på 17 dommere behandlede sagen på ny ved en mundtlig forhandling i Strasbourg den 1/4/2015, hvor advokat (H) Steen Petersen atter procederede sagen. Hvordan skal reglen fortolkes, og virker den efter hensigten? Som det er nu, betyder det, at en indfødt dansker over 28 år har ret til at hente en ægtefælle fra udlandet til Danmark, hvorimod man som udlænding skal vente i 28 år, fra den dag man er dansk statsborger til at hente en ægtefælle til Danmark. 4 dommere er tilfredse med reglen – 3 dommer mener den er diskriminerende. 28 år er nu ændret til 26 år (2015) Af Steen Petersen
 Pas på med fastsættelse af værdien ved ”forældrekøb”, når det er et familieselskab, der overdrager en ejendom til hovedaktionærens børn. Af Wivi H. Larsen
 Der er efterhånden en del danskere, der ejer en fast ejendom i Spanien og enten bor der permanent eller i alt fald en del af året. Ved dødsfald rejser der sig for de efterladte en række problemer, der involverer både dansk og spansk arvelovgivning. Her er nogle ting, som man skal være opmærksom på! Af Peter Thykier
 Et ”Ja” i kirken eller på rådhuset er ikke altid nok til, at I har sikret hinanden bedst muligt. Mange glemmer det juridiske aspekt af at være ægtefolk. Af Sajitha Sureshkanna
 Den nye forbrugeraftalelov træder i kraft d. 13. juni 2014 og indeholder især nye regler for nethandel. Af Wivi H. Larsen
 Lidt om straffelovens injurie/ ærekrænkelsesbestemmelser og forholdet til Den europæiske Menneskeretskonvention (EMRK) artikel 10. Af Steen Petersen
 Afskedigelse af en funktionær skal altid ske i så god tid, at opsigelsesvarslet kan være udløbet, inden funktionæren har optjent ret til yderligere opsigelsesvarsel, og altid til udgangen af en måned. Dvs. der f.eks. ikke kan opsiges i 6. måned med 1 måneds varsel, men funktionæren skal opsiges i 5. måned. Af Wivi H. Larsen
 Straffesagens endelige afgørelse inden rimelig tid. Sigtede er undertiden fanget i en juridisk limbo. Af Steen Petersen
 En del danskere har


text:
familiemedlemmer, som er bosiddende i Spanien – enten som residente eller ikke-residente. Af Peter Thykier
 Den 1. juni 2007 blev den nye arvelov vedtaget i Folketinget. Denne lov trådte i kraft den 1. januar i år og betyder, at 200.000 folk bør ændre deres testamente. Af Claus Rehl
 Indkaldes man som vidne i en retssag eller straffesag skal man møde i retten og forinden have genopfrisket sin viden og erindring om sagen. Det sidste kan ofte være svært, hvis de forhold, vidnet skal udtale sig om, ligger flere år tilbage, men pligten består. Af Steen Petersen
 Der findes en række forskellige instanser både inden for og uden for retssystemet, hvor man kan klage, hvis man føler sig uretfærdigt behandlet. Er man blevet uretfærdigt behandlet i selve retssystemet, kan man ofte også klage over det Af Steen Petersen
 Det er et praktisk vigtigt område, hvor vi ser mange sager, men det er også et svært område. Af Wivi H. Larsen
 Af Steen Petersen
 Der kan ikke laves en forhåndsaftale om økonomisk kompensation i tilfælde af separation/skilsmisse Det er ikke muligt for ægtefæller at lave forhåndsaftaler med hinanden omkring økonomisk kompensation i tilfælde af en separation/skilsmisse. Af Sajitha Sureshkanna
 Hvis de skønnede udgifter til f.eks. fællesudgifter, ikke passer med de aktuelle tal, og ejendomsmægleren ikke har taget forbehold for ændringer, kan det medføre, at ejendomsmægleren kommer til at betale forskellen som en godtgørelse. Af Sajitha Sureshkanna
 En pligt for dagens ejere/andelshavere til at tilbageskøde deres grunde og evt. ejendomme til deres konkrete kommune og til en ofte yderst billig pris anno servituttens dato for 100 år siden, er dagens virkelighed for mange privatpersoner anno 2013. Af Steen Petersen
 En gennemgang af retspraksis viser, at det ikke er let at opnå domfældelse for uforsvarlig långivning. Af Steen Petersen
 Få klar besked om alderdomsopsparing Af Steen Petersen
 Opsigelse skal ske skriftligt i følge Funktionærlovens § 2 stk. 7. Er en email en skriftlig opsigelse? Af Wivi H. Larsen
 Mange ejendomskøbere - og sælgere har fået sig en slem forskrækkelse og tillige "økonomiske smæk",når den solgte/købte ejendom efter salg/køb pludselig af en Region (tidligere et amt) er blevet indberettet på vidensniveau 2 som alvorlig forurenet. Af Steen Petersen
 7 spørgsmål om arv i Spanien Et ganske stort antal danskere ejer fast ejendom i Spanien og dermed er der også et stort antal dødsboer, som involverer spanske aktiver. Af Peter Thykier
 Mange mennesker placerer deres pensionsopsparing i aktier og obligationer – for eksempel gennem forskellige investeringsforeninger. Af Peter Thykier
 En kontorassistent blev ansat i 2004 i en vognmandsforretning. Den 25. marts 2008 blev hun afskediget med henvisning til 120-dages-reglen i funktionærlovens § 5, stk. 2. Af Wivi H. Larsen
 Boligkøb er oftest den største investering i dit liv. Imidlertid kan en bolighandel være forbundet med mange faldgrupper. Af Sajitha Sureshkanna
 Hvad gør man, hvis man får tilsigelse fra politiet om at møde på politistationen til afhøring? Hvorfor skal jeg ikke underskrive politiets gengivelse af min forklaring i politirapporten?
 Hvorfor kan det altid betale sig for mig


text:
at konsultere en uvildig strafferetsadvokat inden min afhøring?
 Hvor længe kan man være sigtet?
 Kan man få erstatning, hvis sigtelse opgives/ frafaldes? Af Steen Petersen
 Det sker undertiden, at stridende parter i en retssag ikke kan opnå offentlig fri proces eller privat retshjælpsforsikring til dækning af advokat- og andre retssagsudgifter. Af Steen Petersen
 Fra 1. maj i år er der nye regler om ret til erstatningsferie ved sygdom efter påbegyndt ferie: Af Wivi H. Larsen
 Det fantastiske klima og de lave priser på fast ejendom gør, at en del danskere i øjeblikket køber bolig i Spanien. Det spanske ejendomsmarked kan slet ikke sammenlignes med det danske med hensyn til sikkerhed og informationer for køberne og man skal derfor se sig særdeles godt for ved køb af spansk ejendom. Af Peter Thykier
 Der er nu gået ca. 5 år siden de nye regler om deling af pensioner ved separation og skilsmisse trådte i kraft. Alligevel har mange endnu ikke fået oprettet en pensionsægtepagt. Af Sajitha Sureshkanna
 Nogle virksomheder har særlig behov for at beskytte forretningshemmeligheder, og det kan de gøre ved at udarbejde og revidere konkurrenceklausuler for deres særligt betroede medarbejdere Af Steen Petersen
 Det er antageligt i strid med både Grundloven, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og EU-retten, at Trafikstyrelsen har reserveret over 300 grunde til en påtænkt ny jernbane mellem Ringsted-Køge og København. Af Steen Petersen
 De fleste kender situationen fra film og tv: Politiet anholder og sigter en mistænkt for en forbrydelse og oplyser vedkommende om, at han/hun ikke har pligt til at udtale sig. Det, mistænkte siger, kan bruges mod ham/hende under politiets efterforskning og en evt. efterfølgende kriminalretssag. Af Steen Petersen
 Højesteret har den 14.5.2009 afsagt dom i en principiel sag vedr. den usikkerhed, der bestod om ovennævnte emne. Af Steen Petersen
 Bortkomne pantebreve - mortifikation Har man hus eller ejerlejlighed, hvor man har betalt lån ud, som enten har været sikret ved pantebrev eller ejerpantebrev, er det vigtigt at man sikrer sig, at pantebrevet er blevet aflyst af tingbogen, eller at man er i besiddelse af pantebrevet i original. Af Sajitha Sureshkanna
 Spørgsmålet om, hvordan man håndterer forsinkelser fra sin håndværkers side i forbindelse med et byggeri, besvares forskelligt alt efter om forsinkelsen drejer sig om at få håndværkeren til at aflevere byggeriet eller få håndværkeren til at udbedre mangler, som er blevet påvist af husejeren under afleveringen af byggeriet. Af Claus Rehl
 Du kan bede om at få din virksomhed reklamebeskyttet i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Både produktionsenheder og juridiske enheder kan reklamebeskyttes. Hvis din virksomhed ønsker dette, kan du sende en e-mail til reklamebeskyttelse@eogs.dk. Af Wivi H. Larsen
 Når man forhandler om salg af en andelsbolig, skal man passe meget på med ikke at komme til at afgive bindende tilbud på et grundlag, som ikke er helt afklaret. Af Sajitha Sureshkanna
 Selv om nogle af nøgletallene for udviklingen i økonomien ser ud til at være på vej den rigtige vej vil antallet af tvangsauktioner formentlig stige eller være på et meget højt niveau i det næste


text:
år. Årsagen er, at der typisk er en periode på omkring et halvt til trekvart år fra ejeren af ejendommen undlader at betale et afdrag på gælden, til tvangsauktionen holdes. Af Sajitha Sureshkanna
 Gift dig med en udlænding, men tænk dig om. Det er blevet mere almindeligt blandt danske statsborgere at gifte sig med en person, der er født og opvokset i et fremmed land, også med personer fra oversøiske lande. Mange finder sig en udenlandsk ægtefælle på rejse i udlandet, under udstationering eller lignende, og også internettet har gjort det almindeligt at mødes i cyberspace og derefter besøge hinanden og efterfølgende gifte sig. Af Claus Rehl
 I en krisetid, som den vi nu har oplevet i de sidste par år, kan det være endnu vanskeligere end normalt for boligejere at opløse parforholdet og dele boet - hvad enten man er gift eller ej. Af Claus Rehl
 Fra 1. januar 2010 er der kommet nye regler om lægeerklæringer.Der findes nu 4 typer af erklæringer: Af Claus Rehl
 Ejerbogen – tidligere aktiebog og anpartshaverfortegnelse Når den nye selskabslov træder i kraft, indføres samtidig et nyt samlet begreb for aktieselskabernes aktiebog og anpartsselskabernes anpartshaverfortegnelse, nemlig begrebet ejerbog. Af Wivi H. Larsen
 Både ved almindeligt salg af en virksomhed, men også i forbindelse med generationsskifte, vil et af de første spørgsmål være, hvad virksomheden er værd. Af Peter Thykier
 Det sker med mellemrum, at virksomheder kommer i økonomisk uføre. Indtjeningen svigter, og regningerne kommer hurtigere, end de kan betales. I den situation kan virksomheden vælge at gå i betalingsstandsning, men hvordan gør man, og hvad sker der så? Af Peter Thykier
 Siden januar 2005 har det været muligt at føre forenklet inkassoproces ved fogedretten. Den forenklede inkassoproces er en nem og billig måde at opkræve gæld på og som et alternativ til at føre inkassosag ved civilretten, har den vundet stort indpas. Den 1. juli 2007 trådte en ændringslov i kraft, som indeholder nogle mindre justeringer af disse regler. Blandt andet regulerer den, hvordan flere skyldnere kan angives i et betalingspåkrav. Af Wivi H. Larsen
 Eller hæfter du som forælder for dine børns parkeringsafgifter, når du har lånt dem bilen? Eller skal du betale en ekstra parkeringsafgift, hvis den du har lagt bag forruden, er blæst ned? Af Wivi H. Larsen
 Mange entreprenører og bygherrer kender ikke reglerne der er tilknyttet en afleveringsforretning. En korrekt gennemført aflevering ofte ved en afleveringsforretning kan medføre betydelige fordele for både entreprenør og bygherre. Nærværende artikel vil nærmere beskrive nogle af de synsvinkler henholdsvis bygherre og entreprenør skal have i forhold til afleveringsforretningen. Af Claus Rehl
 Gratis og individuelle konsultationer for dig, der vil have medbestemmelse over, hvordan din arv skal fordeles. Tag gerne dit testamente med.
 6. april 2017 i Greve
 Køberkursus
 31. maj 13. juni 24. august m.fl.
 Et kursus i arvereglerne. Hvordan sikrer ægtefæller eller papirløse par hinanden bedst muligt? Hvad med dine, mine, vores børn og arv?
 20. september 5. oktober 12. november m.fl.
 "Jeg har været yderst tilfreds med Wivi Larsens rådgivning


text:
og støtte i hele forløbet. Hun har været en stor del af fortjenesten for at vi opnåede et tilfredsstillende resultat i den endelige købsaftale – hvilket også er erkendt hos modparten. Jeg kan roligt sige, at jeg fremadrettet vil anbefale Wivi til andre, og at jeg gerne vil benytte hende som min advokat fremover i andre juridiske sammenhænge" - Hans Ohrt, Seacon A/S Jeg følte mig meget tryg
 Vi blev informeret gennem hele processen. ”Der har været bump på vejen med useriøse ejendomsmæglere, og så skal man levere mange oplysninger til de spanske myndigheder. Martin har guidet os smertefrit gennem den noget bureaukratiske proces. Køreplanen er blevet fulgt og vi er blevet informeret gennem hele processen” - Bent Skovgaard-Petersen


text:
Advokaten 10 - Så er det ud!
 Det er uklart, om Danmark fuldt ud lever op til gældende EU-ret, når udlændinge kræves udvist af Danmark forbindelse med straffesager.
 Af Morten Broberg, lektor, Københavns Universitet og konsulterende seniorforsker ved Dansk Institut for Internationale Studier
 Samme dag som to polakker ankom til Danmark, blev de taget for et tricktyveri af en pung. De to tyve blev fanget, stillet for retten og idømt ubetinget fængselsstraf. Foruden den ubetingede fængselsstraf blev de også udvist med forbud mod indrejse i Danmark i fem år.
 Dette indrejseforbud ankede de to polakker. Til støtte for anken anførte de, at de som EU-borgere kun kunne udvises, såfremt dette skete for at sikre den offentlige orden, sikkerhed eller sundhed. De anførte videre, at det følger af EU-retten, at en beslutning om udsendelse udelukkende kan ske, hvis den pågældende persons personlige adfærd udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse. Dette var ikke tilfældet, fremførte de to polakker.
 Højesteret var ikke enig. Tværtimod fastslog Højesteret, at hvor man er idømt ubetinget fængselsstraf for efter forudgående aftale at have begået tricktyveri af taske og forsøg på sådant tyveri, da vil sådan kriminalitet være “udtryk for en adfærd, som udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse,”. Højesteret fandt endvidere, at udvisning af de to polakker ikke stred mod proportionalitetsgrundsætningen. Herefter blev udvisningsdommen stadfæstet.
 Hvad siger EU-retten?
 Højesterets dom fik en vis opmærksomhed i de danske medier. En del af omtalen fokuserede på det besynderlige, at EU-retten overhovedet skulle kunne hindre Danmark i at udvise to tyveknægte. Det kan da også virke mærkværdigt, at EU oprindeligt med udgangspunkt i reglerne om arbejdskraftens fri bevægelighed kan begrænse adgangen til at udvise statsborgere fra andre medlemsstater i forbindelse med kriminalitet.
 Ændrer man imidlertid perspektiv fra det nationalretlige til det EU-retlige, bliver begrænsningen i adgangen til at udvise andre EU-statsborgere anderledes logisk.
 I situationer, hvor der opstår spørgsmål om udvisning af en EU-statsborger, bringes tre af EU-rettens helt grundlæggende principper nemlig i spil. For det første beskyttelsen af borgernes grundlæggende rettigheder, for det andet ligebehandlingsprincippet og for det tredje proportionalitetsprincippet.
 Hvis en medlemsstat udviser en EU-statsborger, fratager den udvisende stat i mærkbart omfang denne person muligheden for at gøre brug af sin ret til at tage arbejde eller modtage tjenesteydelser i den udvisende stat. Hvis den udvistes familie oven i købet er etableret i den udvisende medlemsstat, vil udvisningen indebære et indgreb i retten til familieliv, som er en menneskeret, EU-Domstolen søger at beskytte. Det følger, at der er god grund til, at EU-retten begrænser medlemsstaternes adgang til at udvise andre EU-statsborgere.
 Det er endvidere velkendt, at EU-retten forbyder diskrimination, hvorved EU-borgere fra andre medlemsstater stilles ringere end en medlemsstats egne statsborgere. Denne beskyttelse er ganske vidtgående. Det er umiddelbart oplagt, at man ikke kan nægte svenske håndværkere at køre i bil i Danmark – det ville jo reelt begrænse deres adgang til levere deres tjenester her. Af samme grund kan man ikke indføre en


text:
generel hastighedsgrænse på 30 km/t udelukkende for svenske varevogne. Selv om det ikke ville hindre svenske håndværkeres adgang til det danske marked, ville det være stærkt generende for deres udøvelse af deres erhverv, og det ville udgøre en usaglig forskelsbehandling.
 Samme tilgang gælder i relation til straf. Overtræder en svensk håndværker de danske farthastigheder, kan han ikke idømmes en fængselsstraf, hvis en dansker i samme situation ville få en påtale eller en mindre bøde. Naturligvis indebærer EU-retten ikke en ret for EU-borgere til at overtræde lovene i andre medlemsstater, men EU-retten indebærer, at medlemsstaterne ikke må behandle andre EU-statsborgere dårligere end egne statsborgere, hvis en sådan forskelsbehandling ikke er sagligt begrundet.
 Dette er netop også årsagen til, at en medlemsstat ikke automatisk må skride til udvisning af statsborgere fra andre medlemsstater, i forbindelse med at disse straffes for en lovovertrædelse. Hvis den nationale ret lægger en udvisning oven i den sædvanlige straf, vil borgeren fra en anden EU-medlemsstat jo blive straffet hårdere – han vil få både sædvanlig straf plus udvisning. EU-retten udelukker dog ikke, at der kan være tilfælde, hvor en sådan forskelsbehandling er velbegrundet, nemlig hvor den pågældende persons personlige adfærd udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse. Det er imidlertid kun, hvor disse betingelser er opfyldt, at en medlemsstat kan udvise en fremmed EU-borger.
 Det følger af det foregående, at udvisning kun kan komme på tale, hvor et sådant skridt ikke er uforholdsmæssigt. Man må således holde udvisningen (og dens varighed) op mod dels de forhold, som begrunder udvisningen – dvs. lovovertrædelsens art og grovhed, dels lovovertræderens forhold – herunder ikke mindst hans tilknytning til værtsmedlemsstaten. Er der tale om en mindre lovovertrædelse begået af en EU-statsborger, der har en langvarig og tæt tilknytning til værtsmedlemsstaten, vil udvisning reelt ikke kunne komme på tale. Er der derimod tale om en grov lovovertrædelse af en EU-statsborger uden nærmere tilknytning til værtsmedlemsstaten, er det væsentligt lettere at argumentere for udvisning.
 I sagen med de to polakker var tilknytningen til Danmark tilsyneladende yderst begrænset, ligesom lovovertrædelsen skete umiddelbart efter polakkernes ankomst til Danmark, således at man ikke kan sige sig fri for at tænke, at de måske allerede før deres ankomst til Danmark har anset berigelsesforbrydelser for en måde at opnå indtægter på.
 Ikke desto mindre synes det ikke umiddelbart oplagt, at de to polakker ligefrem har udgjort “en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse”. Med stadfæstelsen af udvisningsdommen synes Højesteret at have afprøvet grænsen for, hvornår det EU-retligt er muligt at udvise EU-statsborgere. På den baggrund kunne det have været hensigtsmæssigt, om Højesteret inden domsafsigelsen havde bedt EU-Domstolen præcisere grænserne for adgangen til at udvise EU-statsborgere. Faktisk er udgangspunktet – strengt formelt – at Højesteret var pligtig at foretage en sådan præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen. Højesteret har jo været sidsteinstans i spørgsmålet om udvisning, og sagen angik alene et EU-retligt spørgsmål, der kun er blevet indbragt efter tilladelse fra Procesbevillingsnævnet.
 Nævnet må således have været af den opfattelse,


text:
at dette EU-retlige spørgsmål havde principiel karakter eller havde en særlig samfundsmæssig interesse. Selv om det ikke direkte fremgår af selve dommen, må Højesteret have overvejet, om man skulle spørge EU-Domstolen til råds gennem et præjudicielt spørgsmål, og dommerne må have fundet, at der ikke var grund til dette.
 Når Højesteret har valgt ikke at forelægge, er det nærliggende at antage, at dette har to årsager. For det første har EU-Domstolen i sin hidtidige praksis været meget lidt hjælpsom, når nationale retter har bedt om bistand til at afklare, hvornår betingelserne for at udvise EU-borgere er til stede. Tværtimod har Domstolen normalt blot fastholdt, at der skal være tale om en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse – og derpå overladt det til de nationale retter at afgøre, om dette er tilfældet. For det andet har Højesteret muligvis anset sagen for et spørgsmål om anvendelse af retsreglerne på de faktiske forhold – altså subsumption – og ikke om fortolkning af EU-retten.
 Og spørgsmål om subsumption kan EU-Domstolen ikke tage stilling til ved en præjudiciel forelæggelse. Formelt set er der således intet til hinder for, at Højesteret valgte ikke at foretage præjudiciel forelæggelse.
 Rigtig afgørelse?
 Tyveknægte er formentlig lige så rationelle, som alle andre. De søger derfor hen, hvor udbyttet er størst. Så længe der er markante forskelle i rigdom mellem øst og vest i EU, vil vi uundgåeligt se, at nogle af vore gæster fra øst kommer for at berige sig på uærlig vis. Nøjagtig på samme måde som når nogle tyveknægte tager toget fra København til Nordsjælland for at begå indbrud.
 Hvor det lykkes at fange en tyv fra en anden medlemsstat, og hvor det synes åbenlyst, at et væsentligt formål med den pågældendes ophold i Danmark er ulovlig berigelse, da er det vel kun naturligt, at de danske myndigheder søger at udvise den pågældende EU-borger. Personligt har jeg ikke de store skrupler med en sådan udvisning. Det er jo hverken Irak eller Afghanistan, som vi udviser til, men derimod et andet sikkert EU-land – i den her omtalte sag Polen.
 Ikke desto mindre er det min opfattelse, at Højesterets afgørelse ikke er ganske uproblematisk. Jeg føler mig ganske enkelt ikke sikker på, at EU-retten tillader udvisning i en sag som den, der kørte mod de to polakker. Selv om det – som anført ovenfor – kan være velbegrundet ikke at foretage præjudiciel forelæggelse i en sag af den pågældende karakter, finder jeg det derfor alligevel velbegrundet at bede EU-Domstolen om at hjælpe med at præcisere, hvad der nærmere ligger i kravet om, at udvisning kun kan ske, hvor den pågældende persons personlige adfærd udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse. Næste gang anklagemyndigheden nedlægger påstand om udvisning i en sag om tilsvarende begrænset berigelseskriminalitet, vil det derfor efter min opfattelse være hensigtsmæssigt, om den dømmende ret valgte at foretage en præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen med henblik på at få præciseret grænserne for, hvornår det er muligt at


text:
Arbejdsgiver kunne ikke trække medarbejder i løn - Maskinmestrenes Forening
 Forside / Nyheder / Arbejdsgiver kunne ikke trække medarbejder i løn
 Stressramt medarbejder havde ikke udfyldt spørgeskema til brug for sygedagpengeopfølgningen
 Sagen omhandlede en medarbejder, der blev sygemeldt fra sit arbejde som familiekonsulent på grund af stress og psykiske problemer. Sygedagpengekontoret havde i forbindelse med opfølgningen bedt hende om at udfylde et spørgeskema, hvilket hun undlod at gøre rettidigt med den konsekvens, at hendes arbejdsgiver mistede retten til sygedagpengerefusion. Sagen for Højesteret angik spørgsmålet, om arbejdsgiveren kunne gøre erstatningskrav gældende som følge af den manglende sygedagpengerefusion og modregne kravet i medarbejderens løn.
 Uagtsomhed medførte ikke erstatningskrav
 Højesteret slog fast, at det følger af den almindelige loyalitetspligt, at medarbejderen skal medvirke til sikring af arbejdsgiverens sygedagpengerefusion. Hvorvidt en overtrædelse af denne loyalitetspligt kan medføre et erstatningskrav, der kan modregnes i lønnen, skal afgøres efter de almindelige erstatningsretlige regler.
 I henhold til de erstatningsretlige regler kan en arbejdsgiver kun gøre et erstatningskrav gældende over for en medarbejder, hvis det findes rimeligt efter omstændighederne. Højesteret bemærkede, at der i den vurdering skal lægges vægt på hvilken grad af uagtsomhed medarbejderen har udvist, arbejdsgivers evne til at bære tabet, og hvorvidt arbejdsgiveren har tilbudt tilstrækkelig vejledning og hjælp til at opfylde sygedagpengelovens krav. Højesteret kom frem til, at medarbejderen havde udvist uagtsomhed ved ikke at medvirke til kommunens opfølgning, blandt andet fordi hun ikke havde tjekket sin e-Boks. Dog kunne uagtsomheden ikke karakteriseres som grov.
 Derudover lagde Højesteret vægt på, at arbejdsgiver ikke havde vejledt hende eller tilbudt hende hjælp, da de blev opmærksomme på den mulige standsning af sygedagpengene. Af disse grunde kunne arbejdsgiver ikke gøre et erstatningskrav gældende over for medarbejderen. Højesteret bemærkede dog, at hvis der efter de erstatningsretlige regler kan pålægges medarbejderen et erstatningsansvar for ikke at have opfyldt krav efter sygedagpengeloven, så kan dette som udgangspunkt modregnes i lønnen – dog så længe medarbejderen kan opretholde en ”beskeden levefod”.
 Hvad kan vi lære af dommen?
 Dommen understreger, at medarbejderen har pligt til medvirke til sikringen af arbejdsgivers sygedagpengerefusion. Dog kræver det som udgangspunkt forsæt eller grov uagtsomhed fra medarbejderens side, før at en forsømmelse af denne pligt indebærer, at arbejdsgiver må trække medarbejderen i løn. Dommen fastslår desuden, at arbejdsgiver skal vejlede og hjælpe medarbejdere med deres sygedagpengesager, hvis arbejdsgiver bliver bekendt med, at de risikerer at miste retten til refusion som følge af medarbejderens manglende medvirken i sygedagpengeprocessen.
 Lyt til eksperterne i den grønne omstilling tirsdag den 01. oktober 2019
 Hvornår er jeg som leder omfattet af Lederaftalen mandag den 30. september 2019


text:
Advokaten 6 - Sagsomkostninger i civile sager
 Landsdommer Svend Bjerg Hansen løfter sløret for Vestre Landsrets interne vejledende udgangspunkter for afgørelser om sagsomkostninger.
 En artikel om sagsomkostninger i civile sager er ikke nogen kioskbasker. Jeg er godt klar over, at Advokaten ikke vil blive revet ned fra hylderne på grund af en artikel om dette emne. Når jeg alligevel bruger over 3.000 anslag på sagsomkostninger, skyldes det, at sagsomkostninger er så utrolig praktiske og dermed overordentlig relevante, også for advokater.
 Der træffes jo masser af afgørelser om sagsomkostninger rundt om i retterne hver eneste dag, og det er ofte ikke helt små beløb, der er tale om.
 Det er lige før, at man kan sige, at sagsomkostninger mere er et håndværk, end det er jura, og derfor opleves det også, at nye dommere og advokater, der ikke arbejder med sagsomkostninger til daglig, kan være usikre på, hvordan en omkostningsafgørelse skal gribes an. Jeg husker en forholdsvis nyudnævnt højesteretsdommer uden baggrund ved domstolene, der gav udtryk for, at det med juraen fandt han nok ud af, men sagsomkostningerne, det var godt nok svært.
 Sagsomkostninger giver anledning til et betydeligt antal kæremål til landsretterne, og for at prøve at sikre, at disse kæremål afgøres på grundlag af samme retningslinjer, udarbejdede jeg efter aftale med landsretspræsident Bjarne Christensen for snart et par år siden med god bistand fra et par kolleger et internt notat om sagsomkostninger i civile sager, som derefter blev drøftet og tilrettet på en fagdag blandt dommerne i Vestre Landsret. Notatet har siden været anvendt som basismateriale i forbindelse med landsrettens omkostningsafgørelser.
 Da notatet efterhånden er nået uden for landsrettens tykke mure, har jeg aftalt med præsidenten, at vi delagtiggør den – formentlig undrende – offentlighed i vores overvejelser. Jeg håber, at det kan være med til at øge forståelsen for landsrettens omkostningsafgørelser og måske også være med til at undgå nogle kæremål.
 Retsplejelovens bestemmelser om sagsomkostninger i civile sager findes i kapitel 30 og blev senest revideret i væsentligt omfang ved lov nr. 554 af 24. juni 2005 på grundlag af Retsplejerådets betænkning nr. 1436/2004. Reformen var ikke udtryk for nogen ændring af hovedprincipperne for fastsættelse af sagsomkostninger i civile sager.
 I lovforslaget giver Justitsministeriet dog udtryk for, at der ved vurderingen af, om den tabende part helt eller delvis bør fritages for at betale sagsomkostninger til den vindende part, bl.a. bør tages hensyn til, om sagen har principiel karakter eller videregående betydning. Er det tilfældet, kan der tages hensyn til, om en af parterne er en offentlig myndighed, en stor erhvervsvirksomhed, en interesseorganisation eller lignende.
 I betænkningen er der på side 255-259 nogle overvejelser om delvis vundne sager. Det siges her, at det er afgørende, om modparten er blevet påført merudgifter i anledning af en beløbsmæssigt videregående påstand. Hvis sagen først og fremmest har vedrørt ansvarsgrundlaget, vil modparten ofte ikke have merudgifter i anledning af den beløbsmæssigt videregående påstand, og der skal så betales sagsomkostninger af det vundne beløb. Angår tvisten derimod udmåling af erstatning eller godtgørelse, vil


text:
det være naturligt at tage udgangspunkt i forskellen mellem partens påstand og det tilkendte beløb.
 På grundlag af disse forarbejder og nyere retspraksis opstilles der i det følgende nogle vejledende udgangspunkter for afgørelser om sagsomkostninger. Der henvises til faktaboks 1 om betydningen af disse vejledende udgangspunkter.
 Vejledende udgangspunkter, der er fælles for alle civile sager
 Hvis sagsøgeren (gælder også en appellant) får medhold i mere end omkring 2/3 af påstanden, skal der betales fulde sagsomkostninger af det vundne beløb. Dette gælder uanset sagens karakter. Hvis sagsøgeren får medhold i mindre end omkring 2/3 af påstanden, skal det vurderes, om sagsøgte (gælder også indstævnte) har haft merudgifter i anledning af den beløbsmæssigt videregående påstand, som sagsøgeren ikke får medhold i. Det bør også indgå i vurderingen, hvilket krav der har udgjort den væsentligste del af sagen, jf. Højesterets dom af 26. november 2010 i sag 233/2009.
 Hvis der ikke har været merudgifter, f.eks. hvor hovedproblemet i sagen har været, hvorvidt en afsked er rimelig, om der er et erhvervsevnetab, om der er et ansvarsgrundlag for erstatning, om der har været grundlag for at hæve en kontrakt, eller om der er en mangel i en køberetlig eller entrepriseretlig sag, skal sagsøgte som udgangspunkt betale sagsomkostninger til sagsøgeren af det vundne beløb, jf. betænkning nr. 1436/2004, side 256, U 2008.2252H og U 2008.830V.
 Hvis sagsøgeren alene får medhold for mindre end omkring 1/3 bør det dog overvejes, om sagsomkostningerne skal ophæves, jf. U 2009.1306V og U 2010.2029V. Hvis sagsøgeren kun i meget begrænset omfang får medhold, bør det overvejes, om sagsøgeren skal betale sagsomkostninger til sagsøgte.
 Hvis der har været merudgifter, f.eks. i tilfælde af uenighed om udmåling af en erstatning eller godtgørelse eller en anden beløbsmæssig uenighed, skal sagsøgte betale sagsomkostninger til en sagsøger, der får medhold for mere end halvdelen i forhold til, hvad sagsøgeren har vundet, men med et passende fradrag i lyset af, hvad sagsøgte har vundet. Det bør i afgørelsen angives, at der er tale om delvise sagsomkostninger.
 Får sagsøgeren medhold for mindre end omkring halvdelen, men for mere end omkring 1/3, bør sagsomkostningerne ophæves.
 Hvis sagsøgeren får medhold for omkring 1/3 eller mindre, skal sagsøgeren betale sagsomkostninger til sagsøgte af forskellen mellem de beløb, som parterne har vundet. Det bør i afgørelsen angives, at der er tale om delvise sagsomkostninger.
 Det understreges, at disse udgangspunkter kan fraviges, jf. U 2008.1946H, hvor Højesteret lagde vægt på, at sagsøgeren havde haft grundlag for at rejse et krav.
 Vejledende udgangspunkter, når sagen sluttes inden hovedforhandling
 I 1. instanssager, hvor sagen hæves/sluttes på et indledende stadium (hvor der ikke er afgivet svarskrift), fastsættes sagsomkostningerne i overensstemmelse med de vejledende satser for inkassosager, hvis det er sagsøgeren, der skal have sagsomkostninger.
 Hvis sagsøgte skal have sagsomkostninger, fastsættes omkostningerne efter en konkret skønsmæssig vurdering, hvori sagens værdi indgår som et parameter.
 Er der afgivet svarskrift, men sagen sluttes/hæves kort derefter, fastsættes sagsomkostningerne til sagsøgtes advokat til inkassosalæret.
 I ankesager, hvor sagen hæves/sluttes på et indledende stadium, og hvor indstævntes advokat ikke har haft


text:
særligt arbejde, fastsættes sagsomkostningerne til 2/3 af inkassosalæret.
 Er der afgivet svarskrift, men sagen sluttes kort derefter, fastsættes sagsomkostningerne i ankesager til inkassosalæret.
 Hæves/forliges en sag (både 1. instanssager og ankesager) senere under forberedelsen eller efter forberedelsens slutning fastsættes sagsomkostningerne efter en vurdering af sagens værdi og den vindende parts advokats arbejde med sagen til mellem 1/3 og 2/3 af proceduresalæret.
 Hæves/forliges sagen kort før hovedforhandlingen, fastsættes sagsomkostningerne til 2/3 af proceduresalæret, jf. U 2006. 1094H.
 Appellanten kan påstå byrettens omkostningsafgørelse ændret i forbindelse med, at sagen hæves, jf. U 1988.701H.
 Indstævnte, der alene har påstået stadfæstelse, kan ikke påstå byrettens omkostningsafgørelse ændret i forbindelse med, at anken hæves, jf. retsplejelovens § 379.
 I sager uden økonomisk værdi lægges der vægt på sagens betydning, karakter og omfang. I sager om meget store værdier lægges der vægt på sagens omfang og karakter samt på det arbejde, der for den vindende parts advokat har været forbundet med sagen, jf. U 1996.101H og lovforslaget side 16.
 I sager om udveksling af ydelser af samme værdi, f.eks. tilskødning af ejendom mod betaling af købesum, skal der ved fastsættelsen af sagsomkostningerne tages udgangspunkt i det opnåede resultat og den økonomiske betydning heraf samt advokatarbejdets omfang, og der skal i forbindelse hermed tillægges værdien af ejendommen en vis betydning, jf. U 2008.1848H.
 Det forhold, at en sag sluttes efter en delforhandling af nogle af tvistepunkterne mellem parterne, berettiger ikke i sig selv til at fastsætte sagsomkostningerne til et beløb under det interval, der fremgår af de vejledende takster, men hvis delforhandlingen har været af begrænset omfang, kan sagsomkostningerne dog efter en samlet vurdering af sagens værdi og arbejdets omfang fastsættes til et lavere beløb end efter taksterne, jf. U 2008.1694H og U 2008.610V.
 Såfremt en part forud for sagsanlægget eller under forberedelsen har fremsat et forligstilbud, der stort set svarer til dommens resultat, skal den part, der har fremsat forligstilbuddet, efter en vurdering af påstandene i forhold til resultatet have dækket sagsomkostninger, jf. retsplejelovens § 312, stk. 3, U.2008.129H og U.2008.1023Ø.
 Hvis en part eller en organisation, der optræder som mandatar er repræsenteret af en ansat advokat, eller kurator fører sag for et konkursbo, fastsættes sagsomkostningerne efter de vejledende satser, jf. lovforslaget side 19 og 45. Hvis en part er repræsenteret af en ansat jurist eller en anden ansat person uden advokatbestalling, kan parten kun få dækket positive udgifter, men ikke sagsomkostninger i øvrigt, jf. U.2008.1369V.
 En part, der er selvmøder, herunder en advokat, der fører sin egen sag, tillægges i almindelighed alene godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste og erstatning for udgifter til transport og ophold i forbindelse med retsmøder og andre retsskridt, jf. betænkning 1436/2004, side 267-268.
 Kumulation og adcitation
 Det forhold, at flere parter er repræsenteret af samme advokat, kan ikke begrunde, at de ikke hver især skal tilkendes sagsomkostninger. Hvis en advokat repræsenterer to eller flere klienter, reduceres de sagsomkostninger, som hver af klienterne skal have tilkendt.
 En sagsøgt, der frifindes, må som udgangspunkt selv bære de sagsomkostninger, som han eller hun pålægges at


text:
betale til en tredjemand, som er adciteret med påstand om friholdelse, jf. U 2006.2052H og U 2008.1091V.
 Ingen guide til højere salær
 Det notat, som er grundlaget for denne artikel, handler om fordelingen af sagsomkostningerne mellem parterne i en retssag. Det handler således ikke om størrelsen af sagsomkostningerne (det beløbsmæssige). De læsere, der håber at finde en genvej til et højere salær, kan derfor godt stige af her. Herudover handler notatet om forskellige mere processuelle spørgsmål om sagsomkostninger. Notatet er blevet til på grundlag af en gennemgang af forarbejderne til retsplejelovens kapitel om sagsomkostninger i civile sager, en række afgørelser, navnlig fra Højesteret, om sagsomkostninger, materiale, som jeg har modtaget fra bl.a. Østre Landsret og Højesteret, samt ikke mindst min almindelige erfaring gennem snart 20 år som dommer, herunder nogle år i Vestre Landsrets forberedelsesafdeling.
 Det er meget vigtigt at fremhæve, at det, som notatet og artiklen handler om, er vejledende udgangspunkter. Enhver omkostningsafgørelse må naturligvis træffes efter en konkret vurdering på grundlag af de vejledende satser, sagens værdi (meget små beløb eller meget store beløb kan spille en rolle), sagens omfang (f.eks. antallet af retsdage og forberedelsens forløb) og karakter (er den principiel?) samt sagens resultat sammenholdt med parternes påstande.
 Guide til nyeste retspraksis
 Sagens værdi (retsplejelovens § 312, stk. 1)
 U 1982.126H og U 2008.1091V: Udgangspunktet for fastsættelse af sagsomkostninger på grundlag af sagens værdi er den værdi, af hvilken der er betalt retsafgift.
 U 2008.1807H: En ejendoms handelsværdi bestemmer ikke værdien af en sag om prøvelse af afgørelser om afslag på dispensation og påbud om dispensation efter landbrugslovgivningen. Sagsomkostningerne skal fastsættes skønsmæssigt efter en vurdering af arbejdets omfang og sagens karakter.
 U 2008.1848H: I en sag om udveksling af ydelser af samme værdi, f.eks. tilskødning af ejendom mod betaling af købesum, udtalte Højesteret, at der ved fastsættelsen af sagsomkostningerne skal tages udgangspunkt i det opnåede resultat og den økonomiske betydning heraf samt advokatarbejdets omfang. Der skulle i forbindelse hermed tillægges værdien af ejendommen en vis betydning.
 Ophævelse af sagsomkostningerne eller alene delvise sagsomkostninger som følge af særlige grunde (§ 312, stk. 2)
 U 2007.2325Ø: Østre Landsret bestemte, at hver part skulle bære egne omkostninger i en sag, som A havde anlagt mod en andelsboligforening om tildeling af en lejlighed i foreningen. A fik ikke medhold, men sagen skyldtes i betydelig grad andelsboligforeningens forhold.
 U 2008.1096V: Sagsomkostningerne blev ophævet i en bodelingstvist om sammenblanding af særeje med fællesbomidler.
 U 2007.943H: En borger A, der havde tabt en sag mod en offentlig myndighed (E) i landsretten om et tvivlsomt fortolkningsspørgsmål efter (delvis) at have fået medhold i byretten, skulle ikke betale sagsomkostninger for byret og landsret til E, mens E skulle betale sagsomkostninger for Højesteret til A. For Højesteret angik sagen alene omkostningsspørgsmålet.
 U 2008.1686H: Sagsomkostningerne for Højesteret blev ophævet, selv om Ankestyrelsen ligesom i landsretten blev frifundet, idet Ankestyrelsen ikke burde have handlet processuelt som sket. Landsrettens omkostningsafgørelse, hvorefter borgeren skulle betale sagsomkostninger med 30.000 kr., blev stadfæstet.
 Forligstilbud inden sagsanlæg eller under sagen (§ 312, stk. 3)


text:
U 2008.129H, U 2008.1023Ø: Hvis en part forud for sagsanlægget eller under forberedelsen har fremsat et forligstilbud, der stort set svarer til dommens resultat, skal den part, der har fremsat forligstilbuddet, efter en vurdering af påstandene i forhold til resultatet, have sagsomkostninger.
 Vestre Landsrets 12. afdelings kendelse af 8. oktober 2008 i sagen B-1674-08: Kreditor nedlagde påstand om betaling af ca. 221.000 kr. Sagen blev forligt ved debitors betaling af 40.000 kr. Forliget var ikke udtryk for parternes rette mellemværende, men var begrundet i debitors manglende evne til at betale et større beløb. Byretten ophævede sagsomkostningerne, men landsretten bestemte under henvisning til baggrunden for forliget, at debitor skulle betale sagsomkostninger med udgangspunkt i forligsbeløbet.
 Sagsomkostninger i sager sluttet efter delforhandling
 U 2008.1694H og U 2008.610V: Det forhold, at en sag sluttes efter en delforhandling af nogle af tvistepunkterne mellem parterne, berettiger ikke i sig selv til at fastsætte sagsomkostningerne til et beløb under det interval, der fremgår af de vejledende takster, men hvis delforhandlingen har været af begrænset omfang, kan sagsomkostningerne dog efter en samlet vurdering af sagens værdi og arbejdets omfang fastsættes til et lavere beløb end efter taksterne.
 Sagsomkostninger, hvor begge parter får delvist medhold (§ 313)
 U 2004.1313H: En tøjproducent ophævede samarbejdet med en eneforhandler, der svarede igen med et sagsanlæg med en påstand om 1,5 mio. kr. i erstatning for mistet fortjeneste og 2,8 mio. kr. i godtgørelse for tabt goodwill. Sagen blev forligt således, at eneforhandleren fik 500.000 kr. for mistet fortjeneste, men ikke noget for tabt goodwill. Højesteret udtalte, at der i situationer, hvor der gives delvist medhold i et krav, men hvor der har været tvist både om grundlaget for kravet og om dets opgørelse, må der tages hensyn ikke blot til resultatet i forhold til det omtvistede beløb, men også til at der er givet medhold i, at der er grundlag for at rejse kravet. Højesteret anså herefter eneforhandleren for “nærmest at have vundet” den del af sagen, der vedrørte mistet fortjeneste, men da tøjproducenten havde vundet den anden del af sagen, blev eneforhandleren pålagt at betale sagsomkostninger.
 U 2008.1946H: En udlejer påstod betaling af 100.000 kr. i forbindelse med en fraflytning. Lejeren påstod frifindelse. Under ankesagens behandling ved landsretten blev sagen forligt ved, at lejeren skulle betale 30.000 kr. Højesteret ophævede sagsomkostningerne for både byret og landsret og lagde vægt på ikke blot det beløbsmæssige resultat i forhold til påstandene, men tillige på, at udlejeren havde haft grundlag for at rejse et krav.
 U 2006.1642V: I overensstemmelse med bemærkningerne til § 313 i betænkning 1436/2004, side 497-498 blev sagsomkostningerne ophævet for så vidt angik udgifterne til advokatbistand, mens de samlede retsafgifter på samme måde som udgifter til bevisførelse mv. blev delt lige.
 Højesterets dom af 26. november 2010 i sag 233/2009: HK/Danmark havde som mandatar for A anlagt sag mod En større erhvervsvirksomhed med påstand om dels en godtgørelse på 572.400 kr. som følge af, at opsigelsen af A var i strid med lov om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet mv.,