text:
arbejdsgiverens betaling af godtgørelsen, og til ansættelsesforholdet ophørte. Den ansatte rettede forskellige spørgsmål til arbejdsgiveren og fik svar på alt, hvad der blev spurgt om. Den ansatte bad ikke om en ny kontrakt på de gamle vilkår. Under disse konkrete omstændigheder skulle der ikke betales yderligere godtgørelse. Højesteret fastslog samtidig, at de 2 bekendtgørelser udstedt i 2004 vedrørende reduktion af godtgørelserne efter ansættelsesbevisloven var ugyldige. Derfor skal alle sager vedrørende ansættelsesbevisloven afgøres efter det forud herfor gældende regelsæt – altså det kendte princip om 5.000 kr. og 10.000 kr.
 Når Højesteret fandt bekendtgørelserne ugyldige skyldes det, at praksis både ved de civile domstole og i det fagretlige system var ens. Derfor kan ministeren ikke administrativt ændre reglerne. Forarbejderne til loven fastslår nemlig, at godtgørelser ved de civile domstole skal følge det fagretlige system. Forudsætningen for en ændring måtte derfor være, at arbejdsmarkedets parter havde forhandlet ændrede godtgørelser, og at disse var slået igennem i praksis. Det er ikke sket. Skal godtgørelserne ændres af lovgivningsvejen, skal det ske i Folketinget. Det vil samtidig kræve, at et flertal i folketinget fraviger princippet om, at den slags forhandles af arbejdsmarkedets parter. Den gældende lov og den gamle bekendtgørelse giver i øvrigt domstolene adgang til at ændre størrelsen af godtgørelser, hvis der indgås aftaler mellem arbejdsmarkedets parter. Det er derfor vanskeligt at pege på et behov for ændret lovgivning, med mindre man ønsker at følge arbejdsgiver siden suverænt. Gennemgangen af forarbejderne viser, at Beskæftigelsesministeren med den ændrede bekendtgørelse på forhånd fik godkendelse fra DA og i det hele fulgte DAs ønsker. Det har Højesteret altså fundet var ulovligt. Selvom Højesteret klart melder ud, at der skal udstedes et nyt ansættelsesbevis, der overholder loven, selvom der betales en godtgørelse, giver det anledning til tvivl, hvornår det skal ske. Højesteret indfører en skønsmæssig vurdering af, hvornår det er rimeligt, og der er ikke meget vejledning i dommen til dette skøn i andre sager.
 Yderligere oplysning kan fås hos advokat Jacob Goldschmidt, der første sagen for HK i Højesteret. Dommen fra Sø- og Handelsretten fra 19. august 2004 kan i fuld ordlyd downloades fra Sø- og Handelsrettens hjemmeside eller mere specifikt http://www.domstol.dk/?id=16692 gå til søgesiden.
 Konklusionen fra Højesteret med beskrivelse af reglerne kan findes på www.hoejesteret.dk under pressemeddelelse om dommen.
 Selve dommen kan rekvireres ved henvendelse til jg@elmer-adv.dk.


text:
Advokatfirmaet.dk I/S: 10 advokater i Aalborg indenfor 23 fagområder
 Algade 31 Postboks 1261,9000 Aalborg
 Ansættelsesret og arbejdsret Bestyrelsesarbejde Entrepriseret Erstatningsret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Formueforvaltning - erhverv Generelle erhvervsforhold Inkasso Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Kontraktsret Lejeret Realkreditinkasso Skatteret Sportens retsforhold Telekommunikationsret Virksomhedsrådgivning Voldgift Voldgiftssager
 Gns erfaring:
 22,9 år
 Gns alder:
 53,2 år
 Slip for besværet - indhent tilbud fra 3 advokater
 Udfyld nedenstående og få tilbud fra 3 lokale advokater. Servicen udbydes i samarbejde med Jura I/S.
 Indhent tilbud fra 3 advokater
 10 advokater ansat hos Advokatfirmaet.dk I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erstatningsret Inkasso Virksomhedsrådgivning Beskikket: 1990 Fødselsår: 1961
 Mårten Jesper Hede
 Advokat, møderet for landsret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Generelle erhvervsforhold Lejeret Beskikket: 1993 Fødselsår: 1963
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Realkreditinkasso Sportens retsforhold Beskikket: 1991 Fødselsår: 1963
 Advokat, møderet for landsret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Generelle erhvervsforhold Virksomhedsrådgivning Beskikket: 2006 Fødselsår: 1974
 Advokat, møderet for landsret Entrepriseret Skatteret Voldgift Voldgiftssager Beskikket: 1995 Fødselsår: 1962
 Advokat, møderet for landsret Generelle erhvervsforhold Kontraktsret Telekommunikationsret Beskikket: 1991 Fødselsår: 1963
 Advokat(H), møderet for landsret og højesteret Ansættelsesret og arbejdsret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Beskikket: 1996 Fødselsår: 1961
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Bestyrelsesarbejde Realkreditinkasso Virksomhedsrådgivning Beskikket: 1980 Fødselsår: 1950
 Jens Kristian Højgaard Madsen
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Ansættelsesret og arbejdsret Entrepriseret Formueforvaltning - erhverv Beskikket: 1995 Fødselsår: 1966
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Sportens retsforhold Virksomhedsrådgivning Beskikket: 2004 Fødselsår: 1975

type: other


text:
Retsplejelovens kapitel 32-38: Rettergangsmåden
 Retsplejelovens kapitel 32-38
 Rettergangsmåden
 Kapitel 32: Almindelige bestemmelser
 Kapitel 33: Sagsforberedelse i 1. instans
 Kapitel 34: Hovedforhandling i 1. instans
 Kapitel 35: Genoptagelse
 Kapitel 36: Anke
 Kapitel 37: Kære
 Kapitel 38: Ekstraordinær genoptagelse og anke
 § 336 a. Parterne har pligt til at fremme sagen med fornøden hurtighed, til at undgå unødige sagsskridt og til at undersøge muligheden for en forligsmæssig løsning også forud for sagens anlæg.
 § 336 a er indsat ved § 1.40 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014.
 § 337. Retten kan når som helst under forhandlingerne opfordre parterne til at udtale sig om grunde, som vil kunne føre til, at retten på embeds vegne må afvise eller henvise sagen.
 § 338. Retten kan ikke tilkende en part mere, end han har påstået, og kan kun tage hensyn til anbringender, som parten har gjort gældende, eller som ikke kan frafaldes.
 § 339. Er en parts påstand eller hans anbringender eller hans udtalelser om sagen i øvrigt uklare eller ufuldstændige, kan retten søge dette afhjulpet ved spørgsmål til parten.
 Stk. 2. Retten kan opfordre en part til at tilkendegive sin stilling såvel til faktiske som til retlige spørgsmål, som synes at være af betydning for sagen.
 Stk. 3. Retten kan opfordre en part til at fremlægge dokumenter, tilvejebringe syn eller skøn eller i øvrigt føre bevis, når sagens faktiske omstændigheder uden sådan bevisførelse ville henstå som uvisse.
 Stk. 4. Møder en part i en sag, der behandles ved byret, ikke ved advokat, vejleder retten parten om, hvad han bør foretage til oplysning af sagen og i øvrigt til varetagelse af sine interesser under denne.
 § 339 a. Retsmøder under forberedelsen, hvor der ikke sker bevisførelse til brug for hovedforhandlingen, holdes for lukkede døre, medmindre retten bestemmer andet.
 § 339 a er gældende fra d. 01.07.2004 , jfr. lov nr. 215 af 31.03.2004.
 § 339 a er ændret ved § 1.1 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra den. 01.01.2007. »domsforhandlingen« er ændret til »hovedforhandlingen«
 § 340. Bevisførelse i sager i 1. instans og i ankesager ved landsretten finder sted under hovedforhandlingen. Når omstændighederne taler derfor, kan retten dog bestemme, at bevisførelsen eller en del af denne skal ske inden hovedforhandlingen. Retten kan fastsætte en frist, inden hvilken en sådan bevisførelse skal være afsluttet. Bestemmelsen om bevisførelse inden hovedforhandlingen kan i påtrængende tilfælde træffes af den ret, ved hvilken beviset agtes ført.
 Stk. 2. Vedkommende part skal underrette modparten om bevisførelse inden hovedforhandlingen med en uges varsel. Den ret, hvor bevisførelsen skal ske, kan dog i påtrængende tilfælde gøre undtagelse herfra og kan i så fald beskikke en advokat til at varetage modpartens interesser. Vederlaget til advokaten fastsættes af retten og afholdes foreløbigt af den part, der har ønsket bevisførelsen. Retten kan kræve, at parten stiller sikkerhed for betalingen af vederlaget.
 Stk. 3. I Højesteret træffer retten bestemmelse om, hvor og hvornår bevisførelsen skal ske. Reglerne i stk. 1, 3. og 4. pkt., og stk. 2 finder tilsvarende anvendelse.
 § 340, stk.


text:
1 og 2 er ændret ved § 1.1 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »domsforhandlingen« er ændret til »hovedforhandlingen«
 § 340, stk. 1, 1. og 2. pkt. er ændret ved § 1.85 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Tidligere formulering: § 340, stk. 1, 1. og 2. pkt. Bevisførelse ved byret og landsret finder sted under domsforhandlingen. Retten kan undtagelsesvis bestemme, at bevisførelsen eller en del af denne skal ske inden domsforhandlingen.
 § 341. Bevisførelse, der skønnes at være uden betydning for sagen, kan ikke finde sted.
 § 341 a. Erklæringer om konkrete forhold af teknisk, økonomisk eller lignende karakter, som en part inden sagsanlægget har indhentet hos sagkyndige, kan fremlægges som bevis, medmindre erklæringens indhold, omstændighederne ved dens tilblivelse eller andre forhold giver grundlag for at fravige udgangspunktet. Har en part fremlagt en sådan erklæring, kan modparten under i øvrigt samme betingelser fremlægge en tilsvarende erklæring, selv om denne erklæring først har kunnet indhentes efter sagens anlæg.
 Stk. 2. Erklæringer om bedømmelsen af juridiske forhold efter dansk ret, som en part har indhentet fra retskyndige, kan inddrages til brug for den juridiske argumentation, men ikke under sagen i øvrigt.
 § 341 a er indsat ved § 1.6 i lov nr. 1725 af 27.12.2016 fra d. 01.07.2017.
 § 342. Skal der optages bevis i udlandet, udfærdiger retten på grundlag af oplysninger fra den part, der ønsker beviset optaget, en retsanmodning til vedkommende fremmede myndighed. Retten kan kræve, at parten stiller sikkerhed for de omkostninger, som bevisoptagelsen vil medføre. Anmodningen udfærdiges i overensstemmelse med de gældende konventioner om retsanmodninger.
 Stk. 2. Justitsministeren kan fastsætte yderligere regler om retsanmodninger.
 § 342 a. (Ophævet).
 § 343. Retten kan tillade, at der optages bevis, selv om dette ikke sker til brug for en verserende retssag. Anmodning om bevisførelse indgives til retten på det sted, hvor vidnet bor eller opholder sig, eller for så vidt angår syn og skøn til retten på det sted, hvor genstanden for forretningen findes. Anmodning om optagelse af bevis i udlandet indgives til retten på det sted, hvor sagen eventuelt skal anlægges her i landet.
 Stk. 2. Udgifterne ved bevisoptagelse efter stk. 1 afholdes foreløbigt af den part, der ønsker beviset optaget. Retten kan kræve, at der stilles sikkerhed for de udgifter, som bevisoptagelsen vil medføre.
 Stk. 3. Retten træffer bestemmelse om betaling af omkostningerne ved bevisoptagelsen, medmindre parterne har aftalt andet.
 Stk. 4. Bestemmelserne i § 340, stk. 2, 1. og 2. pkt., finder tilsvarende anvendelse.
 § 343, stk. 2, 1. pkt. er ændret ved § 1.41 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. I § 343, stk. 2, 1. pkt., indsættes efter »afholdes«: »foreløbigt«.
 § 343, stk. 3 er ændret ved § 1.42 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. Hidtidig formulering: Retten kan pålægge den part, der har ønsket beviset optaget, at betale sagsomkostninger til modparten.
 § 344. På grundlag af det, der er passeret under forhandlingerne og bevisførelsen, afgør retten, hvilke faktiske omstændigheder der skal lægges


text:
til grund for sagens pådømmelse.
 Stk. 2. Er en parts erklæringer vedrørende sagens faktiske omstændigheder uklare eller ufuldstændige, eller undlader han at udtale sig om modpartens erklæringer om disse spørgsmål eller at efterkomme modpartens opfordringer, kan retten ved bevisbedømmelsen tillægge dette virkning til fordel for modparten. Det samme gælder, hvis en part udebliver efter at være indkaldt til personligt møde, jf. § 302, hvis han undlader at besvare spørgsmål, der stilles i henhold til §§ 302 og 303, eller hvis hans svar er uklare eller ufuldstændige.
 Stk. 3. Undlader en part at efterkomme rettens opfordringer til at føre bevis, jf. § 339, stk. 3, kan retten ved bevisbedømmelsen tillægge dette virkning til fordel for modparten.
 § 345. Retten kan udsætte behandlingen af en sag, når dette findes påkrævet, herunder for at afvente en administrativ eller retlig afgørelse, der vil kunne få indflydelse på sagens udfald. Retten underretter snarest alle vedkommende om udsættelsen.
 § 346. Retten kan genoptage behandlingen af en sag, der er optaget til afgørelse, når det findes betænkeligt at træffe afgørelsen på det foreliggende grundlag.
 § 347. Anmodning fra fremmede retter om bevisoptagelse eller foretagelse af andre retshandlinger udføres efter reglerne i denne lov og de gældende konventioner om retsanmodninger og så vidt muligt i overensstemmelse med anmodningen. Meddelelse til parterne om tidspunktet for retshandlingens foretagelse skal kun gives, hvis der er fremsat ønske herom i anmodningen.
 Stk. 2. Udgifter ved de i stk. 1 nævnte retshandlinger afholdes af det offentlige i det omfang, dette følger af overenskomst med fremmed stat.
 Stk. 3. Justitsministeren kan fastsætte yderligere regler om udførelse af retsanmodninger.
 § 348. Sag anlægges ved indlevering af stævning til retten.
 Stk. 2. Stævningen skal indeholde
 1) parternes navn og adresse, herunder angivelse af en postadresse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, hvortil meddelelser til sagsøgeren vedrørende sagen kan sendes, og hvor forkyndelse kan ske,
 2) angivelse af den ret, ved hvilken sagen anlægges,
 3) sagsøgerens påstand, sagens værdi, sagstypen, sagsøgerens person- eller cvr-nummer, hvis sagsøgeren har et sådant, og en kort beskrivelse af sagen,
 4) en udførlig fremstilling af de faktiske og retlige omstændigheder, hvorpå påstanden støttes,
 5) angivelse af de dokumenter og andre beviser, som sagsøgeren agter at påberåbe sig, og
 6) sagsøgerens forslag til sagens behandling, jf. § 12, stk. 3, og §§ 20, 226, 227 og 353, herunder forslag til temaer til drøftelse på det forberedende møde, jf. § 353.
 Stk. 3. Stk. 2, nr. 4 og 6, finder ikke anvendelse i sager, der behandles efter kapitel 39, eller hvor sagsøgeren i stævningen har angivet, at sagsøgte forventes ikke at ville fremsætte indsigelser mod sagsøgerens påstand.
 Stk. 4. Med stævningen skal indleveres kopier af de dokumenter, som sagsøgeren agter at påberåbe sig, for så vidt de er i sagsøgerens besiddelse.
 Stk. 5. Domstolsstyrelsen fastsætter nærmere regler om indførelse af data på domstolenes sagsportal, jf. § 148 a, stk. 1, og om indlevering af dokumenter, jf. stk. 2 og 4. Domstolsstyrelsen kan fastsætte regler om, at parterne skal anføre ændringer af påstande og andre sagsoplysninger


text:
på domstolenes sagsportal, jf. § 148 a, stk. 1. Retten vejleder om at anlægge sag og om mulighederne for retshjælp og fri proces, jf. kapitel 31, og om mulighederne for at søge forsikringsdækning i henhold til retshjælpsforsikring.
 § 348 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering:Sag anlægges ved indlevering af stævning til retten.
 Stk. 2. Stævningen skal indeholde:
 1) parternes navn og adresse, herunder angivelse af en postadresse i Danmark, hvortil meddelelser til sagsøgeren vedrørende sagen kan sendes, og hvor forkyndelse kan ske,
 3) sagsøgerens påstand,
 4) en udførlig fremstilling af de faktiske omstændigheder, hvorpå påstanden støttes, og
 5) angivelse af de dokumenter og andre beviser, som sagsøgeren agter at påberåbe sig.
 Stk. 3. Med stævningen skal indleveres
 1) genparter af denne,
 2) genparter af de dokumenter, som sagsøgeren agter at påberåbe sig, for så vidt de er i hans besiddelse, og
 3) kuvert med sagsøgtes navn og adresse som modtagerbetegnelse og med rettens navn og adresse som afsenderbetegnelse.
 Stk. 4. Domstolsstyrelsen kan fastsætte bestemmelser om, at stævninger skal udfærdiges på særlige blanketter, og om genparter og kuverter, jf. stk. 3.
 § 348, stk. 2, nr. 1 er ændret ved § 1.10 i lov nr. 325 af 11.04.2012 fra d. 01.05.2012. I § 348, stk. 2, nr. 1, § 351, stk. 2, nr. 5, § 373, stk. 1, nr. 5, § 376, stk. 1, nr. 3, og § 477 b, stk. 3, nr. 1, ændres »postadresse i Danmark« til: »postadresse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde«.
 § 348, stk. 5, 2. pkt. er indsat ved § 1.11 i lov nr. 325 af 11.04.2012 fra d. 01.05.2012.
 § 348, stk. 2, nr. 6 er ændret ved § 1.43 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. I § 348, stk. 2, nr. 6, indsættes efter »og 353«: », herunder forslag til temaer til drøftelse på det forberedende møde, jf. § 353«.
 § 348, stk. 5, 1. pkt. er ophævet og 1. og 2. pkt. er indsat ved § 1.44 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. Hidtidig formulering: Domstolsstyrelsen fastsætter regler om, at stævninger kan udfærdiges på særlige blanketter.
 § 348, stk. 2, nr. 3 er ændret ved § 1.13 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 348, stk. 2, nr. 3, indsættes efter »påstand,«: »sagens værdi, sagstypen, sagsøgerens person- eller cvr-nummer, hvis sagsøgeren har et sådant, og en kort beskrivelse af sagen,«.
 § 348, stk. 3, 2. pkt. og stk. 4, 2. pkt. er ophævet ved § 1.14 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Stk. 3, 2. pkt. Stævningen skal i så fald indeholde en kort fremstilling af de faktiske og retlige omstændigheder, hvorpå påstanden støttes. Stk. 4, 2. pkt. Domstolsstyrelsen kan fastsætte regler om kopier.
 § 348, stk. 4, 1. pkt. er ændret ved § 1.14 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. § 348, stk. 4, 1. pkt., udgår »kopier af denne og«. Hidtidig formulering: Med


text:
stævningen skal indleveres kopier af denne og kopier af de dokumenter, som sagsøgeren agter at påberåbe sig, for så vidt de er i sagsøgerens besiddelse.
 § 348, stk. 5 er ændret ved § 1.15 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Domstolsstyrelsen fastsætter regler om, at der skal anvendes særlige blanketter som forside på en stævning. Domstolsstyrelsen fastsætter desuden regler om, at stævninger i øvrigt kan udfærdiges på særlige blanketter. Domstolsstyrelsen kan fastsætte regler om, at stævninger i sager, der behandles efter kapitel 39, skal udfærdiges på særlige blanketter. Retten vejleder om udfyldning af blanketter og om mulighederne for retshjælp og fri proces, jf. kapitel 31, samt om mulighederne for at søge forsikringsdækning i henhold til en retshjælpsforsikring.
 § 349. Opfylder stævningen ikke kravene i § 348, stk. 2, nr. 1-4, og stk. 5, 2. pkt., og er den herefter uegnet til at danne grundlag for sagens behandling, afvises sagen ved en beslutning, der meddeles sagsøgeren. Det samme gælder, hvis der ikke indleveres kopier som fastsat i § 348, stk. 4, eller hvis stævningen eller en anden anmodning til retten ikke indleveres til retten i overensstemmelse med kravene i § 148 a, stk. 1. Efter sagsøgerens anmodning træffes afgørelsen om afvisning ved kendelse.
 Stk. 2. Retten kan indrømme sagsøgeren en frist til at afhjælpe mangler som nævnt i stk. 1.
 § 349 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Tidligere formulering. § 349: Opfylder stævningen ikke kravene i § 348, stk. 2, nr. 1-4, og er den herefter uegnet til at danne grundlag for sagens behandling, afvises sagen ved en beslutning, der meddeles sagsøgeren. Det samme gælder, hvis der ikke indleveres genparter m.v. som fastsat i § 348, stk. 3, eller det indleverede ikke opfylder de krav, som fastsættes efter § 348, stk. 4. Efter sagsøgerens anmodning træffes afgørelsen om afvisning ved kendelse.
 § 349, stk. 1, 1. pkt. er indsat ved § 1.12 i lov nr. 325 af 11.04.2012 fra d. 01.05.2012. I § 349, stk. 1, 1. pkt., ændres »og stk. 3, 2. pkt.,« til: »stk. 3, 2. pkt., og stk. 5, 2. pkt.,«.
 § 349, stk. 1, 1. pkt. og 2. pkt. er ændret ved § 1.16 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 349, stk. 1, 1. pkt., udgår »stk. 3, 2. pkt.,«, og i 2. pkt. indsættes efter »stk. 4«: », eller hvis stævningen eller en anden anmodning til retten ikke indleveres til retten i overensstemmelse med kravene i § 148 a, stk. 1«. Hidtidig formulering: Opfylder stævningen ikke kravene i § 348, stk. 2, nr. 1-4, og stk. 3, 2. pkt., og stk. 5, 2. pkt., og er den herefter uegnet til at danne grundlag for sagens behandling, afvises sagen ved en beslutning, der meddeles sagsøgeren.
 § 350. Retten lader stævningen forkynde for sagsøgte på grundlag af de oplysninger, som stævningen indeholder. Samtidig med forkyndelsen skal der udleveres en vejledning til sagsøgte om, hvad sagsøgte bør foretage sig til


text:
varetagelse af sine interesser.
 Stk. 2. Retten kan afvise sagen, hvis angivelsen af sagsøgtes navn og adresse, jf. § 348, stk. 2, nr. 1, er unøjagtig, således at forkyndelse ikke kan foretages på grundlag af sagsøgerens oplysninger. § 349, stk. 1, 3. pkt., og stk. 2, finder tilsvarende anvendelse.
 § 350 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Tidligere formulering. § 350: Retten lader stævningen forkynde for sagsøgte på grundlag af de oplysninger, som stævningen indeholder. Samtidig med forkyndelsen skal der udleveres en vejledning til sagsøgte om, hvad han bør foretage sig til varetagelse af sine interesser.
 § 351. Retten pålægger sagsøgte at indlevere et svarskrift til retten inden en frist, der i almindelighed skal være på mindst 2 uger. Fristen, der regnes fra pålæggets forkyndelse, kan efter anmodning forlænges.
 Stk. 2. Svarskriftet skal indeholde
 1) sagsøgtes påstand,
 2) angivelse af eventuelle modkrav og disses værdi,
 3) en fremstilling af de faktiske og retlige omstændigheder, hvorpå påstanden og eventuelle modkrav støttes,
 4) angivelse af de dokumenter og andre beviser, som sagsøgte agter at påberåbe sig,
 5) angivelse af en postadresse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, hvortil meddelelser til sagsøgte vedrørende sagen kan sendes, og hvor forkyndelse kan ske, for så vidt sådan angivelse ikke allerede er foretaget, og
 6) sagsøgtes forslag til sagens behandling, jf. § 12, stk. 3, og §§ 20, 226, 227 og 353, herunder forslag til temaer til drøftelse på det forberedende møde, jf. § 353.
 Stk. 3. Reglerne i stk. 2, nr. 3 og 6, finder ikke anvendelse i sager, der behandles efter kapitel 39. Svarskriftet skal i så fald indeholde en kort fremstilling af de faktiske og retlige omstændigheder, hvorpå påstanden og eventuelle modkrav støttes.
 Stk. 4. Formalitetsindsigelser skal fremsættes i svarskriftet. Søger sagsøgte rettens tilladelse til, at sagens formalitet påkendes særskilt, jf. § 253, kan sagsøgte indskrænke sig til i sit svarskrift at fremsætte sine formalitetsindsigelser.
 Stk. 5. Med svarskriftet skal indleveres kopier af de dokumenter, som sagsøgte vil påberåbe sig, for så vidt de er i sagsøgtes besiddelse.
 Stk. 6. Domstolsstyrelsen fastsætter nærmere regler om indførelse af data på domstolenes sagsportal, jf. § 148 a, stk. 1, og om indlevering af dokumenter, jf. stk. 5. Retten vejleder om indlevering af svarskrift og dokumenter og om mulighederne for retshjælp og fri proces, jf. kapitel 31, samt om mulighederne for at søge forsikringsdækning i henhold til en retshjælpsforsikring.
 § 351 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Tidligere formulering. § 351: Retten indkalder parterne til et møde med et varsel, der i almindelighed skal være på mindst 2 uger fra forkyndelsen.
 Stk. 2. På mødet skal sagsøger fremlægge de dokumenter, som han agter at påberåbe sig, for så vidt de er i hans besiddelse.
 Stk. 3. Sagsøgte skal på mødet fremlægge et svarskrift eller, hvis sagen behandles ved byret, afgive en udtalelse af det i stk. 4 angivne indhold. Sagsøgte skal endvidere fremlægge de dokumenter, som han agter at påberåbe sig,


text:
for så vidt de er i hans besiddelse. Er genpart af svarskriftet eller de nævnte dokumenter ikke tidligere meddelt sagsøger, skal en genpart overgives til denne samtidig med fremlæggelsen.
 Stk. 4. Svarskriftet skal indeholde:
 2) angivelse af eventuelle modkrav,
 3) en kort fremstilling af de kendsgerninger, hvorpå påstanden og modkravene støttes,
 4) angivelse af de dokumenter og andre beviser, som sagsøgte agter at påberåbe sig, og
 5) angivelse af en postadresse i Danmark, hvortil meddelelser til sagsøgte vedrørende sagen kan sendes, og hvor forkyndelse kan ske, for så vidt sådan angivelse ikke allerede er foretaget.
 Stk. 5. I sager, der behandles ved landsret, kan retten bestemme, at der i stedet for svarskrift kan afgives en mundtlig udtalelse af det i stk. 4 nævnte indhold. I sager, der behandles ved byret, kan retten bestemme, at svarskrift skal fremlægges.
 Stk. 6. Søger sagsøgte rettens tilladelse til, at sagens formalitet påkendes særskilt, jf. § 253, kan han indskrænke sig til i sit svarskrift eller sin udtalelse at fremsætte sine formalitetsindsigelser.
 § 351, stk. 2, nr. 5 er ændret ved § 1.10 i lov nr. 325 af 11.04.2012 fra d. 01.05.2012. I § 348, stk. 2, nr. 1, § 351, stk. 2, nr. 5, § 373, stk. 1, nr. 5, § 376, stk. 1, nr. 3, og § 477 b, stk. 3, nr. 1, ændres »postadresse i Danmark« til: »postadresse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde«.
 § 351, stk. 2, nr. 6 er ændret ved § 1.45 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. I § 351, stk. 2, nr. 6, indsættes efter »og 353«: », herunder forslag til temaer til drøftelse på det forberedende møde, jf. § 353«.
 § 351, stk. 6, 1. pkt. er ophævet og 1. og 2. pkt. er indsat ved § 1.46 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. Hidtidig formulering: Domstolsstyrelsen fastsætter regler om, at svarskrifter kan udfærdiges på særlige blanketter.
 § 351, stk. 2, nr. 2 er ændret ved § 1.17 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 351, stk. 2, nr. 2, indsættes efter »modkrav«: »og disses værdi«.
 § 351, stk. 5, 2. og 3. pkt. er ophævet ved § 1.18 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Domstolsstyrelsen kan fastsætte regler om kopier. Samtidig med indleveringen til retten skal sagsøgte sende en kopi af svarskriftet og dokumenterne til sagsøger.
 § 351, stk. 6, 1. og 2. pkt. er ophævet og 1. pkt. er indsat ved § 1.18 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Domstolsstyrelsen fastsætter regler om, at der skal anvendes særlige blanketter som forside på et svarskrift. Domstolsstyrelsen fastsætter desuden regler om, at svarskrifter i øvrigt kan udfærdiges på særlige blanketter.
 § 351, stk. 6, 2. pkt. er ændret ved § 1.19 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 351, stk. 6, 3. pkt., der bliver 2. pkt., ændres »udfyldning af blanketter« til: »indlevering af svarskrift og dokumenter«.
 § 352. Indleverer sagsøgte ikke rettidigt


text:
svarskrift til retten, eller opfylder svarskriftet ikke kravene i § 351, stk. 2, nr. 1-3, og stk. 3, 2. pkt., og er det herefter uegnet til at danne grundlag for sagens behandling, afsiger retten dom efter sagsøgerens påstand, for så vidt denne findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne. Det samme gælder, hvis der ikke indleveres kopier som fastsat i § 351, stk. 5. Påstande og anbringender, som ikke er angivet i stævningen, kan kun tages i betragtning til skade for sagsøgte, hvis de er forkyndt for denne. Er sagsøgerens påstand uklar, eller må sagsfremstillingen i stævningen antages i væsentlige henseender at være urigtig, afvises sagen ved beslutning eller, hvis sagsøgeren anmoder derom, ved kendelse. Afgørelsen om afvisning meddeles parterne.
 Stk. 2. Retten kan indrømme sagsøgte en frist til at afhjælpe mangler som nævnt i stk. 1, 1. og 2. pkt.
 Stk. 3. Er sagsøgte ikke repræsenteret af en advokat, kan retten indkalde parterne til et møde med henblik på at give sagsøgte lejlighed til at supplere svarskriftet med en mundtlig udtalelse. § 353, stk. 6, finder tilsvarende anvendelse.
 § 352 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Retten kan undlade at indkalde til det i § 351 nævnte møde. Retten pålægger i så fald sagsøgte at indlevere svarskrift til retten inden en frist, der i almindelighed skal være på mindst 2 uger. Fristen, der regnes fra pålæggets forkyndelse, kan efter anmodning forlænges.
 Stk. 2. Med svarskriftet skal indleveres de dokumenter, som sagsøgte vil påberåbe sig, for så vidt de er i hans besiddelse. Samtidig med indleveringen til retten skal sagsøgte sende en genpart af svarskriftet og dokumenterne til sagsøger.
 § 353. Retten indkalder parterne til et forberedende møde, medmindre retten finder det overflødigt. Retten angiver i indkaldelsen, hvilke spørgsmål der særligt skal drøftes på mødet, herunder
 1) parternes stilling til sagens faktiske og retlige omstændigheder,
 2) tilrettelæggelse af og tidsrammerne for en eventuel yderligere forberedelse,
 3) tidspunktet for forberedelsens slutning og
 4) tidspunktet for hovedforhandlingen
 samt eventuelt
 5) formalitetsindsigelser,
 6) henvisning af sagen til landsretten eller Sø- og Handelsretten, jf. §§ 226 og 227,
 7) kollegial behandling, jf. § 12, stk. 3,
 8) medvirken af sagkyndige, jf. § 20,
 9) udsættelse af sagen, herunder for at afvente en administrativ eller retslig afgørelse, der vil kunne få indflydelse på sagens udfald, jf. § 345,
 10) forelæggelse af præjudicielle spørgsmål for De Europæiske Fællesskabers Domstol,
 11) opfordringer til en part om at meddele faktiske oplysninger,
 12) anmodninger om pålæg om at fremlægge dokumenter eller andre beviser, jf. §§ 298-300,
 13) anmodninger om syn og skøn, jf. § 196, tilladelse til bevisførelse efter § 209 a eller indhentelse af sagkyndige erklæringer eller udtalelser fra organisationer eller myndigheder,
 14) formulering af spørgsmål til til skønsmænd, jf. § 197, sagkyndige, organisationer eller myndigheder,
 15) indhentelse af skriftlige parts- eller vidneerklæringer, jf. § 297,
 16) afhøringer af parter eller vidner før hovedforhandlingen, jf. § 340,
 17) omkostninger, som sagen vil kunne give anledning til,


text:
18) hovedforhandlingens tilrettelæggelse
 19) forligsmuligheder og
 20) alternativ konfliktløsning, herunder retsmægling.
 Stk. 2. Hver af parterne skal så vidt muligt give møde ved en person, der er bemyndiget til at træffe bestemmelse med hensyn til sagen. Hver af parterne skal dog give møde ved en person, der er bemyndiget til at træffe bestemmelse om spørgsmål af processuel karakter.
 Stk. 3. Dokumenter, som agtes påberåbt, skal så vidt muligt en uge før det forberedende møde sendes til retten, hvis dette ikke er sket tidligere. Retten kan, når det er nødvendigt af hensyn til drøftelserne på det forberedende møde, pålægge parterne at meddele deres foreløbige stillingtagen til bestemte problemstillinger. Parterne skal tillige oplyse, hvilke beviser der i øvrigt agtes ført. For vidner, som parterne ønsker ført, skal angives et tema for, hvad vidnet skal forklare om, og en begrundelse for, hvorfor vidnet ønskes ført.
 Stk. 4. Anmodninger om bevisførelse, der forlænger sagsbehandlingstiden væsentligt, skal fremsættes senest i det forberedende møde eller, hvis et sådant møde ikke afholdes, senest 4 uger efter rettens meddelelse om, at der ikke skal holdes et forberedende møde.
 Stk. 5. I det forberedende møde bringes parternes stilling til sagens faktiske og retlige omstændigheder på det rene, og det søges derunder klargjort, hvilke omstændigheder der ikke bestrides, og hvilke der skal være genstand for bevisførelse. Parterne redegør desuden for, hvilke drøftelser der forud for udtagelse af stævning har været mellem parterne, herunder om muligheden for forlig. Retten kan pålægge parterne at redegøre for, hvilke initiativer der har været i sagen forud for det forberedende møde. I det forberedende møde skal retten endvidere efter drøftelse med parterne så vidt muligt fastlægge sagens videre forløb, herunder tidsrammerne for en eventuel yderligere forberedelse. Retten skal endvidere så vidt muligt fastsætte tidspunktet for hovedforhandlingen.
 Stk. 6. 11) Retten kan tillade, at en part eller rettergangsfuldmægtig deltager i det forberedende møde ved anvendelse af telekommunikation, medmindre sådan deltagelse er uhensigtsmæssig.
 § 353 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Tidligere formulering. § 353: Retten kan bestemme, at yderligere processkrifter skal udveksles, og kan pålægge en part at indlevere et processkrift inden en af retten fastsat frist. Såfremt et processkrift ikke indleveres rettidigt, finder bestemmelserne i § 360, stk. 1-3 og 6, tilsvarende anvendelse
 § 353, stk. 6 finder anvendelse på telekommunikation med billede fra et tidspunkt, der fastsættes af Justitsministeren, jf. § 106, stk. 3, 2. pkt. i lov nr. 538 af 08.06.2006.
 § 353, stk. 1, nr. 18 er ændret ved § 1.9 i lov nr. 168 af 12.03.2008 fra d. 01.04.2008. I § 353, stk. 1, nr. 18, ændres »tilrettelæggelse og« til: »tilrettelæggelse,«.
 § 353, stk. 1, nr. 19 er ændret ved § 1.10 i lov nr. 168 af 12.03.2008 fra d. 01.04.2008. Hidtidig formulering: 19) forligsmuligheder.
 § 353, stk. 1, nr. 20 er indsat ved § 1.11 i lov nr. 168 af 12.03.2008 fra d. 01.04.2008.
 § 353, stk. 1, nr. 14 er ændret ved § 1.47 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra


text:
d. 01.07.2014. I § 353, stk. 1, nr. 14, ændres »til syns- og skønsmænd, jf. § 201, stk. 1,« til: »til skønsmænd, jf. § 197,«.
 § 353, stk. 2, 2. pkt. er indsat ved § 1.48 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014.
 § 353, stk. 3, 2. pkt. er indsat ved § 1.49 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014.
 § 353, stk. 3, 4. pkt. er indsat ved § 1.50 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014.
 § 353, stk. 5, 2. og 3. pkt. er indsat ved § 1.51 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014.
 § 353, stk. 3, 1. pkt. er ændret ved § 1.20 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 353, stk. 3, 1. pkt., udgår »og modparten i original eller kopi«. Hidtidig formulering: Dokumenter, som agtes påberåbt, skal så vidt muligt en uge før det forberedende møde sendes til retten og modparten i original eller kopi, hvis dette ikke er sket tidligere.
 § 353, stk. 1, nr. 13 er ændret ved § 1.7 i lov nr. 1725 af 27.12.2016 fra d. 01.07.2017: I § 353, stk. 1, nr. 13, indsættes efter »§ 196,«: »tilladelse til bevisførelse efter § 209 a«.
 § 353 a. Retten kan bestemme, at hovedforhandlingen skal foregå i tilslutning til et forberedende møde, hvis parterne samtykker heri, sagen findes tilstrækkeligt oplyst og også i øvrigt er egnet til straks at hovedforhandles, herunder at begge parter af retten skønnes at have tilstrækkelig mulighed for at varetage deres interesser.
 § 353 a er indsat ved § 1.52 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014.
 § 354. Er tidsrammerne for en yderligere forberedelse eller tidspunktet for hovedforhandlingen ikke blevet fastsat på et forberedende møde efter § 353, skal retten snarest muligt træffe bestemmelse herom.
 Stk. 2. Retten kan ændre de tidsrammer for en yderligere forberedelse og det tidspunkt for hovedforhandlingen, der er fastsat på et forberedende møde efter § 353 eller i medfør af stk. 1, hvis det er påkrævet af hensyn til en forsvarlig behandling af sagen.
 § 354, stk. 6, 3. pkt. er ændret fra d. 01.07.2004, jfr. lov nr. 215 af 31.03.2004, således: I § 354, stk. 6, 3. pkt., udgår »og stk. 3,«.§ 354 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Udebliver sagsøgeren fra et møde, som han er indkaldt til efter § 351, stk. 1, eller fremlægger han ikke på mødet de nødvendige dokumenter, jf. § 351, stk. 2, afviser retten sagen ved en beslutning, der meddeles parterne.
 Stk. 2. Udebliver begge parter fra mødet, hæver retten sagen.
 Stk. 3. Udebliver sagsøgte fra mødet, afsiger retten dom efter sagsøgerens påstand, for så vidt denne findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne. Påstande og anbringender, som ikke er angivet i stævningen, kan ikke tages i betragtning til skade for sagsøgte. Er sagsøgerens påstand uklar, eller må sagsfremstillingen i stævningen antages i væsentlige henseender


text:
at være urigtig, afvises sagen ved beslutning eller, såfremt sagsøgeren fremsætter begæring derom, ved kendelse. Afgørelsen om afvisning meddeles parterne.
 Stk. 4. Bestemmelserne i stk. 3 finder tilsvarende anvendelse, hvis sagsøgte på mødet ikke fremlægger svarskrift eller afgiver en udtalelse, som opfylder kravene i § 351, stk. 4, nr. 1-3, eller som dog er egnet til at danne grundlag for sagens behandling, eller hvis han under mødet undlader at fremlægge de nødvendige dokumenter, jf. § 351, stk. 3.
 Stk. 5. Dom efter stk. 3 og 4 kan udfærdiges ved påtegning på stævningen.
 Stk. 6. Har retten truffet bestemmelse om forberedelse efter § 352, finder bestemmelserne i stk. 3 og 5 tilsvarende anvendelse, hvis sagsøgte ikke rettidigt indleverer svarskrift til retten, hvis svarskriftet er mangelfuldt, eller hvis svarskriftet ved indleveringen ikke er ledsaget af de nødvendige dokumenter, jf. § 352, stk. 2. Retten kan i stedet for straks at træffe afgørelse i sagen indkalde parterne til et møde. Bestemmelserne og § 219, stk. 1, 2. pkt. og stk. 3, gælder ikke om domme, der afsiges i henhold til dette stykke.
 Stk. 7. Retten kan undtagelsesvis undlade at tillægge en parts udeblivelse eller de forhold, som efter de foranstående bestemmelser sidestilles med udeblivelse, virkning efter denne paragraf. Der tages herved navnlig hensyn til, om udeblivelsen må antages at skyldes lovligt forfald, om der i øvrigt må antages at foreligge undskyldende omstændigheder, eller om modparten ønsker sagen udsat. Træffer retten beslutning om udsættelse af sagen, kan sagsøgeren forkynde et processkrift for sagsøgte med det i § 351, stk. 1, nævnte varsel, hvorved han ændrer sine påstande eller anbringender i forhold til stævningen.
 § 355. Retten kan indkalde parterne til yderligere forberedende møder. Reglerne i § 353, stk. 1, 2. pkt., stk. 2 og stk. 6, finder tilsvarende anvendelse.
 Stk. 2. Retten kan når som helst under forberedelsen bestemme, at en part skal indlevere et processkrift om et nærmere angivet spørgsmål inden en af retten fastsat frist. Fristen kan efter anmodning forlænges.
 § 355 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Retten bør indkalde parterne til et særligt forberedende møde, medmindre retten finder det overflødigt.
 Stk. 2. Retten kan i indkaldelsen opfordre parten til at møde personlig. Er parten et selskab, en forening eller lignende, kan retten opfordre parten til at give møde ved en person, der er bemyndiget til at træffe bestemmelse med hensyn til sagen.
 Stk. 3. Dokumenter, som agtes påberåbt, skal så vidt muligt en uge før det forberedende møde tilstilles retten og modparten i original eller genpart, såfremt dette ikke er sket tidligere.
 Stk. 4. I det forberedende møde bringes parternes stilling til sagens faktiske og retlige omstændigheder så vidt muligt på det rene, og det søges herunder klargjort, hvilke omstændigheder der ikke bestrides, og hvilke der skal være genstand for bevisførelse. Parterne skal tillige oplyse, på hvilken måde bevis agtes ført. I det forberedende møde skal retten endvidere efter drøftelse med parterne så vidt muligt fastlægge sagens videre forløb, herunder


text:
tidsrammerne for eventuel yderligere forberedelse. Retten kan endvidere fastsætte tidspunktet for domsforhandlingen.
 § 355, stk. 2, 3. pkt. er ophævet ved § 1.21 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Samtidig med indleveringen til retten skal parten sende en kopi af processkriftet til modparten.
 § 356. Retten bestemmer, hvornår forberedelsen sluttes. Har retten ikke truffet anden bestemmelse, anses forberedelsen for sluttet 4 uger før det af retten fastsatte tidspunkt for hovedforhandlingens begyndelse.
 Stk. 2. Foretager en part ikke rettidigt processkridt, som det ifølge den af retten fastlagte plan for sagens forberedelse, jf. § 353, stk. 5, og § 354, påhviler den pågældende at foretage, kan retten slutte forberedelsen, medmindre hensynet til modparten taler herimod.
 Stk. 3. Finder retten, at yderligere forberedelse er nødvendig, kan den bestemme, at forberedelsen skal genoptages.
 § 356 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Retten bestemmer, hvornår forberedelsen sluttes.
 Stk. 2. Ved forberedelsens afslutning eller snarest muligt herefter fastsætter retten tidspunktet for domsforhandlingen. Retten kan indkalde parterne til drøftelse af fastsættelsen af dette tidspunkt.
 Stk. 3. Retten kan bestemme, at domsforhandlingen skal foregå i tilslutning til et forberedende møde, såfremt parterne er enige herom, eller sagen findes tilstrækkeligt oplyst og også i øvrigt egnet til straks at domsforhandles.
 Stk. 4. Rettens bestemmelse om, hvorledes forberedelse skal ske, kan senere ændres.
 § 356 a. (Ophævet).
 § 356 a er udgået ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: § 356 a. Retten kan bestemme, at parterne inden en af retten fastsat frist før domsforhandlingen til retten skal indlevere et endeligt påstandsdokument. Påstandsdokumentet skal indeholde partens påstande og anbringender og en angivelse af de dokumenter, som parten vil påberåbe sig, og de beviser, som agtes ført under domsforhandlingen. Genpart af påstandsdokumentet skal samtidig tilsendes modparten.
 Stk. 2. Såfremt påstandsdokumentet ikke indleveres rettidigt, finder bestemmelserne i § 360, stk. 1-3 og 6, tilsvarende anvendelse.
 Stk. 3. Udvidelse af de påstande, der fremgår af påstandsdokumentet, eller fremsættelse af anbringender eller førelse af beviser, som ikke er angivet i påstandsdokumentet, kan ikke ske, medmindre retten tillader det. Sådan tilladelse kan meddeles, såfremt betingelserne i § 363, stk. 1, er opfyldt.
 § 357. Retten kan bestemme, at parterne inden en af retten fastsat frist før hovedforhandlingen til retten skal indlevere et endeligt påstandsdokument. Påstandsdokumentet skal indeholde partens påstande og anbringender og en angivelse af de dokumenter, som parten vil påberåbe sig, og de beviser, som agtes ført under hovedforhandlingen.
 Stk. 2. Retten kan opfordre parterne til inden en af retten fastsat frist før hovedforhandlingen til retten at indlevere et sammenfattende processkrift.
 Stk. 3. I sager, der behandles med flere dommere eller under medvirken af sagkyndige retsmedlemmer, samler parterne senest 1 uge inden hovedforhandlingen de udvekslede processkrifter og de dokumenter eller dele af dokumenter, der agtes påberåbt under sagen, i en ekstrakt, som sagsøgeren sender til retten. Retten kan i sager, der behandles med 1 dommer, bestemme, at kopier af de udvekslede processkrifter


text:
og af de dokumenter eller dele af dokumenter, der agtes påberåbt under sagen, skal samles i en ekstrakt, som sendes til retten. Afgøres sagen i medfør af § 366 uden mundtlig hovedforhandling, skal ekstrakten som nævnt i 1. og 2. pkt. indleveres til retten senest ved afslutningen af parternes udveksling af skriftlige procedureindlæg.
 Stk. 4. Landsretspræsidenterne og præsidenten for Sø- og Handelsretten kan endvidere efter forhandling med Advokatrådet fastsætte regler om udformning af ekstrakter.
 Stk. 5. Retten kan bestemme, at ekstrakter, jf. stk. 3 og 4, tillige skal indleveres til retten på papir i et nærmere angivet antal eksemplarer.
 § 357 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Ønsker en part at udvide de påstande, han har fremsat under sagens forberedelse, eller at fremsætte anbringender, der ikke er anført under forberedelsen, eller at føre beviser, som ikke er angivet under forberedelsen, skal han give retten og modparten meddelelse herom. Vil modparten ikke give samtykke til udvidelsen af påstandene eller fremsættelsen af de nye anbringender, eller vil han modsætte sig den ønskede bevisførelse, må han inden en uge efter at have modtaget meddelelsen give retten og den anden part underretning herom, hvorefter retten træffer afgørelse, jf. § 363.
 Stk. 2. Formalitetsindsigelser, der kan frafaldes, skal fremsættes i svarskriftet eller, hvis sagen ikke forberedes skriftligt, i det 1. retsmøde under forberedelsen. Ønsker sagsøgte senere at fremsætte sådanne indsigelser, finder bestemmelsen i stk. 1 tilsvarende anvendelse.
 Stk. 3. Retten kan, uanset at modparten ikke har nægtet at samtykke, jf. stk. 1, modsætte sig udvidelse af påstande, fremsættelse af nye anbringender og førelse af nye beviser eller fremsættelse af formalitetsindsigelser, som ikke er fremsat rettidigt efter stk. 2.
 § 357, stk. 4, 1. pkt. er ændret ved § 1.7 i lov nr. 495 af 17.06.2008 fra d. 01.10.2008. I § 357, stk. 4, 1. pkt., udgår »(på Bornholm dommeren)«.
 § 357, stk. 4, 1. pkt. er ændret ved § 1.53 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. Hidtidig formulering: Rettens præsident kan bestemme, at de i stk. 3 nævnte kopier skal samles i en ekstrakt.
 § 357, stk. 1, 3. pkt. og stk. 2, 2. pkt. er ophævet ved § 1.21 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Stk. 1, 3. pkt. Kopi af påstandsdokumentet skal samtidig tilsendes modparten. Stk. 2, 2. pkt. Kopi af det sammenfattende processkrift skal samtidig tilsendes modparten.
 § 357, stk. 3 er ændret ved § 1.22 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: I sager, der behandles med flere dommere eller under medvirken af sagkyndige, tilsender parterne senest 1 uge inden hovedforhandlingen retten kopier af de udvekslede processkrifter og af de dokumenter eller dele af dokumenter, der agtes påberåbt under sagen. Afgøres sagen i medfør af § 366 uden mundtlig hovedforhandling, skal kopier som nævnt i 1. pkt. indleveres til retten senest ved afslutningen af parternes udveksling af skriftlige procedureindlæg. Domstolsstyrelsen kan fastsætte regler om kopier.
 § 357, stk. 4,


text:
1. pkt. er ophævet ved § 1.23 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Retten kan bestemme, at kopier af de udvekslede processkrifter og af de dokumenter eller dele af dokumenter, der agtes påberåbt under sagen, skal samles i en ekstrakt.
 § 357, stk. 5 er indsat ved § 1.23 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016.
 § 358. Ønsker en part at udvide de påstande, parten har fremsat under sagens forberedelse, eller at fremsætte anbringender, der ikke er anført under forberedelsen, eller at føre beviser, som ikke er angivet under forberedelsen, skal parten give retten og modparten meddelelse herom. Modparten kan inden 1 uge efter at have modtaget meddelelsen give retten og den anden part underretning om sine bemærkninger, hvorefter retten træffer afgørelse, jf. stk. 6 og 7.
 Stk. 2. Reglen i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse, hvis sagsøgte ønsker at fremsætte formalitetsindsigelser, der ikke fremgår af svarskriftet, jf. dog § 248, stk. 1, 2. pkt.
 Stk. 3. Reglen i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse, hvis en part anmoder om bevisførelse, der forlænger sagsbehandlingstiden væsentligt, efter det forberedende møde, jf. § 353, eller, hvis et sådant møde ikke afholdes, senere end 4 uger efter rettens meddelelse om, at der ikke skal holdes et forberedende møde.
 Stk. 4. Reglen i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse, hvis en part efter udløbet af fristen for indlevering af et processkrift om et nærmere angivet spørgsmål, jf. § 355, stk. 2, ønsker at fremkomme med nye påstande, anbringender eller beviser vedrørende det pågældende spørgsmål.
 Stk. 5. Reglen i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse, hvis en part ønsker at udvide de påstande, der fremgår af et endeligt påstandsdokument eller et sammenfattende processkrift, jf. § 357, eller at fremsætte anbringender eller føre beviser, som ikke er angivet i påstandsdokumentet eller det sammenfattende processkrift.
 1) det af særlige grunde må anses for undskyldeligt, at anmodningen ikke er fremkommet tidligere,
 2) modparten har tilstrækkelig mulighed for at varetage sine interesser uden udsættelse af hovedforhandlingen eller
 3) nægtelse af tilladelse vil kunne medføre et uforholdsmæssigt tab for parten.
 Stk. 7. Retten kan, uanset at modparten har givet samtykke, modsætte sig udvidelse af påstande, fremsættelse af nye anbringender eller førelse af nye beviser, hvis en imødekommelse af anmodningen må antages at nødvendiggøre en udsættelse af hovedforhandlingen.
 § 358 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Finder retten, at yderligere forberedelse er nødvendig, kan den bestemme, at forberedelsen skal genoptages. Reglerne i § 363 gælder under genoptagelsen.
 § 359. Sagsøgeren kan hæve sagen. Har sagsøgte fremsat modkrav i et retsmøde, hvor sagsøgeren var repræsenteret, eller i et processkrift, der er forkyndt for sagsøgeren, fortsætter sagen dog efter sagsøgtes anmodning, for så vidt angår modkravet.
 § 359 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Sagsøgeren kan hæve sagen. Har sagsøgte fremsat modkrav i et retsmøde, hvor sagsøgeren var repræsenteret, eller i et processkrift, der er forkyndt for sagsøgeren,


text:
afsiges der dog efter sagsøgtes anmodning dom herom, selv om sagsøgeren har hævet sagen.
 § 360. Udebliver sagsøgeren fra et møde, som denne er indkaldt til efter § 352, stk. 3, § 353 eller § 355, stk. 1, afviser retten sagen ved en beslutning, der meddeles parterne. Har sagsøgte fremsat modkrav i et retsmøde, hvor sagsøgeren var repræsenteret, eller i et processkrift, der er forkyndt for sagsøgeren, afsiges dog efter sagsøgtes anmodning dom herom.
 Stk. 2. Udebliver begge parter fra et møde, som de er indkaldt til efter § 352, stk. 3, § 353 eller § 355, stk. 1, hæver retten sagen.
 Stk. 3. Udebliver sagsøgte fra et møde, som denne er indkaldt til efter § 352, stk. 3, § 353 eller § 355, stk. 1, afsiger retten dom efter sagsøgerens påstand, for så vidt denne findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne. Har sagsøgeren under sagen ændret sin påstand til ugunst for sagsøgte eller fremsat anbringender, der ikke er angivet i stævningen, tages kun hensyn hertil, hvis ændringen er foretaget i et retsmøde, hvor sagsøgte var repræsenteret, eller i et processkrift, der er forkyndt for sagsøgte. Er sagsøgerens påstand uklar, eller må sagsfremstillingen antages i væsentlige henseender at være urigtig, afvises sagen ved beslutning eller, hvis sagsøgeren anmoder derom, ved kendelse. Afgørelsen om afvisning meddeles parterne.
 Stk. 4. Udeblivelse fra retsmøder under genoptagelse af forberedelsen, jf. § 356, stk. 3, og § 364, stk. 1, har den i stk. 1-3 angivne virkning, hvis dette er angivet i indkaldelsen.
 Stk. 5. Såfremt et processkrift efter § 355, stk. 2, eller et endeligt påstandsdokument efter § 357, stk. 1, ikke indleveres rettidigt, finder reglerne i stk. 1-3 tilsvarende anvendelse, hvis retten i pålægget efter § 355, stk. 2, eller § 357, stk. 1, har angivet, at manglende efterkommelse af pålægget kan medføre udeblivelsesvirkning.
 Stk. 6. Såfremt ekstrakt efter § 357, stk. 3 og 5, ikke indleveres rettidigt, kan retten bestemme, at reglerne i stk. 1 skal finde tilsvarende anvendelse.
 Stk. 7. Retten kan undtagelsesvis undlade at tillægge en parts udeblivelse eller de forhold, som efter stk. 5 og 6 sidestilles med udeblivelse, virkning efter denne paragraf. Der tages herved navnlig hensyn til, om udeblivelsen må antages at skyldes lovligt forfald, om der i øvrigt må antages at foreligge undskyldende omstændigheder, eller om modparten ønsker sagen udsat.
 § 360 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Udebliver sagsøgeren under sagens forberedelse fra andre møder end det i § 354, stk. 1, nævnte ved den ret, ved hvilken sagen er anlagt, afviser retten sagen ved beslutning, der meddeles parterne. Har sagsøgte fremsat modkrav i et retsmøde, hvor sagsøgeren var repræsenteret, eller i et processkrift, der er forkyndt for sagsøgeren, afsiges dog efter sagsøgtes anmodning dom herom.
 Stk. 2. Udebliver begge parter fra et af de i stk. 1 nævnte møder, hæver retten sagen.
 Stk. 3. Udebliver sagsøgte fra et af de i stk. 1 nævnte møder, afsiger retten dom efter sagsøgerens påstand,


text:
for så vidt denne findes begrundet i sagsfremstillingen og det i øvrigt fremkomne. Dom kan udfærdiges ved påtegning på stævningen. Har sagsøgeren under sagen ændret sin påstand til ugunst for sagsøgte eller fremsat anbringender, der ikke er angivet i stævningen, tages kun hensyn hertil, såfremt ændringen er foretaget i et retsmøde, hvor sagsøgte var repræsenteret, eller i et processkrift, der er forkyndt for sagsøgte. Er sagsøgerens påstand uklar, eller må sagsfremstillingen antages i væsentlige henseender at være urigtig, afvises sagen ved beslutning eller, såfremt sagsøgeren fremsætter begæring herom, ved kendelse. Afgørelsen om afvisning meddeles parterne.
 Stk. 4. Udeblivelse fra retsmøder under genoptagelse af forberedelsen eller fra det i § 356, stk. 2, 2. pkt., nævnte møde har den i stk. 1-3 angivne virkning, såfremt dette er angivet i indkaldelsen.
 Stk. 5. Bestemmelsen i stk. 4 gælder ikke, hvor forberedelsen genoptages, for at retten kan træffe afgørelse efter § 357, stk. 1, 2. pkt. Udebliver under en sådan genoptagelse den part, der ønsker at ændre sine påstande eller at fremsætte anbringender eller at føre bevis, anses hans ønske for bortfaldet. Giver han møde, og udebliver modparten, anses hans ønske for imødekommet, medmindre retten træffer afgørelse efter § 357, stk. 3.
 Stk. 6. Bestemmelserne i § 354, stk. 7, finder tilsvarende anvendelse.
 § 360, stk. 6 er ændret ved § 1.24 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 360, stk. 6, ændres »kopier« til: »ekstrakt«, efter »stk. 3« indsættes: »og 5«, og »stk. 1-3« ændres til: »stk. 1«.
 § 361. Anmoder en forbruger om, at en sag, der kan indbringes for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller et privat tvistløsningsorgan, der er godkendt af ministeren for familie- og forbrugeranliggender, må blive behandlet ved Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller det pågældende godkendte private tvistløsningsorgan, hæver retten sagen og sender den til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller det pågældende godkendte private tvistløningsorgan. Dette gælder dog ikke, hvis det må anses for åbenbart, at der ikke kan gives forbrugeren medhold i klagen, eller hvis sagen ikke skønnes egnet til behandling ved Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller det pågældende godkendte private tvistløsningsorgan.
 Stk. 2. Anmodning efter stk. 1 skal fremsættes senest i det forberedende møde, jf. § 353, eller, hvis et sådant møde ikke afholdes, senest 4 uger efter rettens meddelelse om, at der ikke skal holdes et forberedende møde. Anmodningen kan fremsættes mundtligt til retsbogen. Retten kan, hvis særlige omstændigheder taler derfor, tage hensyn til en anmodning, der fremsættes senere end angivet i 1. pkt., men inden hovedforhandlingens begyndelse.
 Stk. 3. Forbrugeren skal gøres bekendt med muligheden for behandling af sagen ved Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller et godkendt privat tvistløsningsorgan.
 Stk. 4. Anlægger en af parterne på ny retssag, efter at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller et godkendt privat tvistløsningsorgan har afsluttet behandlingen af sagen, anses sagen i henseende til beregning af procesrente, afbrydelse af frister for sagsanlæg for anlagt ved det oprindelige sagsanlæg, medmindre den pågældende part ikke har fremmet sagen behørigt.
 Stk. 5. Reglerne i stk. 1-4 finder tilsvarende


text:
anvendelse i en sag om vederlag til en advokat eller en af de personer, der er nævnt i § 124 c, stk. 1, nr. 2, og som ejer aktier eller anparter i et advokatselskab, hvis den anden part anmoder om, at sagen behandles ved Advokatnævnet, jf. § 146.
 I § 361, stk. 1 er Forbrugerklagenævnet ændret til økonomi- og erhvervsministeren fra d. 01.01.2004, jfr. lov nr. 456 af 10.06.2003
 § 361 er ændret ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Anmoder en forbruger om, at en sag, der kan indbringes for forbrugerklagenævnet eller for et klage- eller ankenævn, der er godkendt af forbrugerklagenævnet, må blive behandlet ved det pågældende nævn, udsætter retten sagen på ubestemt tid og sender den til nævnet. Dette gælder dog ikke, hvis det må anses for åbenbart, at der ikke kan gives forbrugeren medhold i klagen, eller hvis sagen ikke skønnes egnet til behandling ved nævnet.
 Stk. 2. Anmodning om nævnsbehandling efter stk. 1 skal så vidt muligt fremsættes i 1. retsmøde eller, såfremt sagen forberedes skriftligt, i svarskriftet. Anmodning kan fremsættes mundtligt til retsbogen. Sagsøgte behøver ikke afgive svarskrift, såfremt anmodningen fremsættes rettidigt. Retten kan, hvis særlige omstændigheder taler derfor, tage hensyn til en anmodning, der fremsættes senere end angivet i 1. pkt., men dog inden domsforhandlingens begyndelse.
 Stk. 3. Forbrugeren skal gøres bekendt med muligheden for nævnsbehandling.
 Stk. 4. Ønsker en af parterne behandlingen ved retten fortsat efter, at nævnet har truffet afgørelse i sagen, eller efter, at der er indgået forlig for nævnet, skal han indlevere stævning til den ret, hvor sagen oprindelig er anlagt. Han anses herefter som sagsøger. I henseende til beregning af procesrente, afbrydelse af frister for sagsanlæg og afbrydelse af forældelse anses sagen for anlagt ved det oprindelige sagsanlæg, medmindre den pågældende part ikke har fremmet sagen behørigt.
 § 361, stk. 5 er ændret ved § 1.41 i lov nr. 520 af 06.06.2007 fra d. 01.01.2008. Hidtidig formulering: Stk. 5. Reglerne i stk. 1-4 finder tilsvarende anvendelse i en sag om en advokats vederlag, hvis den anden part anmoder om, at sagen behandles ved kredsbestyrelsen i vedkommende advokatkreds, jf. § 146. Sagen kan dog først på ny indbringes for retten, når fristen for indbringelse af kredsbestyrelsens afgørelse er udløbet, uden at afgørelsen er indbragt for Advokatnævnet, eller Advokatnævnet har afsluttet behandlingen af sagen
 § 361, stk. 4 er ændret ved § 3.1 i lov nr. 523 af 06.06.2007 fra d. 01.01.2008. I § 361, stk. 4, ændres », afbrydelse af frister for sagsanlæg og afbrydelse af forældelse« til: »og afbrydelse af frister for sagsanlæg«.
 § 361 1 er ophævet ved § 1.86 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Bestemmelsen i § 361 finder tilsvarende anvendelse i en sag om en advokats vederlag, såfremt den anden part anmoder om, at sagen behandles ved kredsbestyrelsen i vedkommende advokatkreds, jf. § 146. Forhandlingerne ved retten kan dog først fortsættes, når fristen for indbringelse af kredsbestyrelsens afgørelse er udløbet, uden at


text:
afgørelsen er indbragt for advokatnævnet, eller advokatnævnet har afsluttet behandlingen af sagen.
 § 361, stk. 5, 1. pkt. er ændret ved § 1.13 i lov nr. 325 af 11.04.2012 fra d. 01.05.2012. I § 361, stk. 5, 1. pkt., ændres »§ 124, stk. 3, nr. 2« til: »§ 124 c, stk. 1, nr. 2«.
 § 361, stk. 5, 2. pkt. er ophævet ved § 1.14 i lov nr. 325 af 11.04.2012 fra d. 01.05.2012. Hidtidig formulering: Sagen kan dog først på ny indbringes for retten, når Advokatnævnet har afsluttet behandlingen af sagen.
 § 361, stk. 1, 1. pkt. er ændret ved § 47.3 i lov nr. 524 af 29.04.2015 fra d. 01.05.2015. I § 361, stk. 1, 1. pkt., ændres »Forbrugerklagenævnet eller et klage- eller ankenævn« til: »Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller et privat tvistløsningsorgan«, »det pågældende nævn« ændres til: »Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller det pågældende godkendte private tvistløsningsorgan«, og »nævnet« ændres til: »Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller det pågældende godkendte private tvistløningsorgan«.
 § 361, stk. 1, 2. pkt. er ændret ved § 47.4 i lov nr. 524 af 29.04.2015 fra d. 01.05.2015. I § 361, stk. 1, 2. pkt., ændres »nævnet« til: »Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller det pågældende godkendte private tvistløsningsorgan«.
 § 361, stk. 2, 1. pkt. er ændret ved § 47.5 i lov nr. 524 af 29.04.2015 fra d. 01.05.2015. I § 361, stk. 2, 1. pkt., udgår »om nævnsbehandling«. Hidtidig formulering: Anmodning om nævnsbehandling efter stk. 1 skal fremsættes senest i det forberedende møde, jf. § 353, eller, hvis et sådant møde ikke afholdes, senest 4 uger efter rettens meddelelse om, at der ikke skal holdes et forberedende møde.
 § 361, stk. 3 er ændret ved § 47.6 i lov nr. 524 af 29.04.2015 fra d. 01.05.2015. I § 361, stk. 3, ændres »nævnsbehandling« til: »behandling af sagen ved Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller et godkendt privat tvistløsningsorgan«.
 § 361, stk. 4 er ændret ved § 47.7 i lov nr. 524 af 29.04.2015 fra d. 01.05.2015. I § 361, stk. 4, ændres »nævnet« til: »Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Forbrugerklagenævnet eller et godkendt privat tvistløsningsorgan«.
 Overskriften til kap. 34 er ændret ved § 1.1 i i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »Domsforhandling« er ændret til »Hovedforhandling«.
 § 362. En parts udeblivelse under hovedforhandlingen, inden parten har nedlagt sin påstand, har samme retsvirkning som udeblivelse fra et retsmøde under sagens forberedelse, jf. § 360. Er hovedforhandlingen i henhold til § 253, stk. 1, opdelt i flere afsnit, gælder reglen i 1. pkt. for hvert enkelt afsnit af hovedforhandlingen.
 Stk. 2. Sagsøgeren kan hæve sagen, indtil sagsøgeren har nedlagt sin påstand under hovedforhandlingen. Reglen i § 359, 2. pkt., finder tilsvarende anvendelse.
 § 362 er ændret ved § 1.87 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: En parts udeblivelse under domsforhandlingen, inden han har nedlagt sin påstand, har samme retsvirkning som udeblivelse under sagens forberedelse fra retsmøder ved den ret, hvor sagen er anlagt, jf. § 360. Er domsforhandlingen i henhold til


text:
§ 253, stk. 1, opdelt i flere afsnit, gælder bestemmelsen i 1. pkt. for hvert enkelt afsnit af domsforhandlingen.
 § 363. Retten kan, uanset at modparten ikke har givet samtykke, tillade, at en part udvider de påstande, parten har fremsat inden hovedforhandlingen, fremsætter anbringender, der ikke er anført inden hovedforhandlingen, eller fører beviser, som ikke er angivet inden hovedforhandlingen, når
 Stk. 2. Retten kan, uanset at modparten har givet samtykke, modsætte sig udvidelse af påstande, fremsættelse af nye anbringender eller førelse af nye beviser, hvis en imødekommelse af anmodningen må antages at nødvendiggøre en udsættelse af hovedforhandlingen.
 Stk. 3. Reglerne i stk. 1 og 2 finder tilsvarende anvendelse, når en part ønsker at påberåbe sig dokumenter, som ikke er fremkommet inden forberedelsens slutning.
 Stk. 4. Ved afgørelse efter stk. 1-3 skal hensyn tages til, om parten inden hovedforhandlingen kunne have givet meddelelse efter § 358, stk. 1, eller kunne være fremkommet med vedkommende dokument.
 § 363 er ændret ved § 1.87 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Udvidelse af de påstande, der er fremsat inden domsforhandlingen, såvel som fremsættelse af anbringender, der ikke er anført inden domsforhandlingen, kan ikke ske mod modpartens protest, medmindre retten meddeler tilladelse hertil. Sådan tilladelse kan meddeles, når:
 1) det af særlige grunde må anses for undskyldeligt, at ændringen af påstanden eller fremsættelsen af nye anbringender ikke er sket inden domsforhandlingen, eller
 2) modparten har tilstrækkelig mulighed for at varetage sine interesser uden udsættelse af domsforhandlingen, eller
 Stk. 2. Retten kan efter anmodning afskære en part fra at føre beviser, som ikke er angivet inden domsforhandlingen, eller at påberåbe sig dokumenter, som ikke er fremkommet rettidigt.
 Stk. 3. Retten kan modsætte sig udvidelse af påstande, fremsættelse af nye anbringender og førelse af nye beviser, selv om der ikke foreligger protest efter stk. 1 eller anmodning efter stk. 2.
 Stk. 4. Ved afgørelse efter stk. 1-3 skal hensyn tages til, om parten inden domsforhandlingen kunne have givet meddelelse efter § 357, stk. 1, eller kunne være fremkommet med vedkommende dokument.
 § 364. Finder retten, at yderligere forberedelse undtagelsesvis er nødvendig, kan den bestemme, at forberedelsen skal genoptages.
 Stk. 2. Reglerne i § 363 gælder under genoptagelsen.
 § 364 er ændret ved § 1.87 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Bestemmelsen i § 363 finder tilsvarende anvendelse med hensyn til formalitetsindsigelser som nævnt i § 357, stk. 2, der først fremsættes under domsforhandlingen.
 Stk. 2. Bestemmelsen i § 358 gælder også under domsforhandlingen.
 § 365. Hovedforhandlingen indledes med, at parterne nedlægger deres påstande. Retten kan bestemme, at påstandene skal være skriftligt affattet, medmindre de fremgår af tidligere afgivne processkrifter.
 Stk. 2. Medmindre retten bestemmer andet, giver sagsøgeren herefter en kort fremstilling af sagen, hvorefter bevisførelsen finder sted. Oplæsning af de af parterne påberåbte dokumenter finder kun sted, i det omfang der er anledning dertil. Derefter gør sagsøgeren og sagsøgte rede for deres opfattelse af hele sagen, og sluttelig gives parterne lejlighed til replik og duplik.
 Stk. 3.


text:
Når forhandlingerne er sluttet, optages sagen til afgørelse. Retten kan dog med parternes samtykke udsætte sagen på parternes stillingtagen til rettens forligsforslag.
 Stk. 4. Retten kan tillade, at en part, der er repræsenteret i retten, deltager i hovedforhandlingen ved anvendelse af telekommunikation, medmindre sådan deltagelse er uhensigtsmæssig.
 Stk. 5. Retten kan tillade, at en part, der ikke er repræsenteret i retten, eller en rettergangsfuldmægtig deltager i hovedforhandlingen ved anvendelse af telekommunikation, hvis sådan deltagelse af særlige grunde er hensigtsmæssig.
 § 365 er ændret ved § 1.87 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Domsforhandlingen indledes med, at parterne nedlægger deres påstande. Retten kan bestemme, at påstandene skal være skriftligt affattet, medmindre de fremgår af tidligere afgivne processkrifter.
 Stk. 2. Medmindre retten bestemmer andet, giver sagsøgeren herefter en kort fremstilling af sagen, hvorefter bevisførelsen finder sted. Derefter gør sagsøgeren og sagsøgte rede for deres opfattelse af hele sagen, og sluttelig gives parterne lejlighed til replik og duplik. Når forhandlingerne er sluttet, optages sagen til afgørelse.
 Stk. 3. I sager, der behandles ved landsret, tilsender parterne senest en uge inden domsforhandlingen retten genparter af de udvekslede processkrifter og af de dokumenter eller dele af dokumenter, der agtes påberåbt under sagen. Rettens præsident fastsætter antallet og kan bestemme, at genparterne skal samles i en ekstrakt. Præsidenten kan endvidere efter forhandling med Advokatrådet fastsætte regler om udformning af ekstrakter.
 Stk. 4. Såfremt genparterne ikke indleveres rettidigt, kan retten beslutte, at reglerne i gruppe § 360, stk. 1-3 og 6, skal finde tilsvarende anvendelse.
 § 365, stk. 4 og 5 finder anvendelse på telekommunikation med billede fra et tidspunkt, der fastsættes af Justitsministeren, jf. § 106, stk. 3, 2. pkt. i lov nr. 538 af 08.06.2006.
 § 366. Retten kan med parternes samtykke bestemme, at sagen afgøres uden mundtlig hovedforhandling, når særlige grunde taler derfor. Retten træffer i så fald bestemmelse om parternes udveksling af skriftlige procedureindlæg.
 Stk. 2. Indleverer en part ikke rettidigt sit første procedureindlæg, finder § 362, stk. 1, tilsvarende anvendelse. Indleverer en part ikke rettidigt et senere procedureindlæg, slutter retten den skriftlige procedure og optager sagen til afgørelse.
 Stk. 3. Reglerne i § 362, stk. 2, § 363 og § 364 finder tilsvarende anvendelse under den skriftlige procedure.
 § 366 er ændret ved § 1.87 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Sagsøgeren kan hæve sagen, indtil han har nedlagt sin påstand under domsforhandlingen. Bestemmelsen i § 359, 2. pkt., finder tilsvarende anvendelse.
 § 366 a. (Ophævet).
 § 366 a er ophævet fra d. 01.07.2004, jfr. lov nr. 215 af 31.03.2004. Hidtidig formulering: Dommen skal indeholde parternes påstande og en fremstilling af sagen, herunder en gengivelse af parternes anbringender og i fornødent omfang af deres og vidners forklaringer, samt angive de faktiske og retlige omstændigheder, der er lagt vægt på ved sagens afgørelse.
 Stk. 2. I domme, der afsiges ved byret, kan sagsfremstillingen begrænses til en kort angivelse af parternes anbringender, såfremt der samtidig gives en udførlig begrundelse for afgørelsen. Det skal i


text:
givet fald fremgå af dommen, at dommen ikke indeholder en fuldstændig sagsfremstilling.
 Stk. 3. Ankes en dom, der er affattet efter reglen i stk. 2, skal retten afgive en supplerende redegørelse for sagen. Redegørelsen indsendes til landsretten snarest muligt, efter at retten har fået meddelelse om anken. Samtidig sendes en genpart af redegørelsen til parterne.
 § 367. Den, der er dømt som udebleven, kan kræve sagen genoptaget, når han skriftligt indgiver anmodning herom til retten inden 4 uger fra dommens afsigelse. Retten kan undtagelsesvis genoptage sagen, hvis anmodning indgives senere, men inden eet år efter afsigelsen. Retten kan betinge genoptagelsen af, at sagsøgte betaler de sagsomkostninger, der er pålagt ham, eller stiller sikkerhed for betalingen. Anmodning om genoptagelse af en sag har samme opsættende virkning som anke, jf. § 480.
 Stk. 2. Genoptages sagen, træffer retten bestemmelse om sagens behandling. Udebliver den, der har krævet sagen genoptaget, under genoptagelsen, afvises genoptagelsen.
 § 367, stk. 1, 1. pkt. er ændret ved § 1.88 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »eller uden at have svaret«, som stod efter »som udebleven eller« udgår.
 § 367, stk. 2, 2. pkt. er ændret ved § 1.89 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »eller undlader han at afgive svarskrift,« som stod efter »under genoptagelsen,« udgår.
 § 368. Domme afsagt af en byret kan af parterne ankes til den landsret, i hvis kreds byretten ligger. Angår sagen krav, der efter påstanden har en økonomisk værdi af højst 20.000 kr., kan dommen kun ankes med Procesbevillingsnævnets tilladelse, jf. stk. 2.
 Stk. 2. Procesbevillingsnævnet kan meddele tilladelse til anke af domme, der er omfattet af stk. 1, 2. pkt., hvis sagen er af principiel karakter eller særlige grunde i øvrigt taler derfor. Ansøgning om tilladelse skal indgives til nævnet inden 4 uger efter dommens afsigelse. Nævnet kan dog undtagelsesvis meddele tilladelse, hvis ansøgning indgives senere, men inden 1 år efter afsigelsen.
 Stk. 3. Domme, der er afsagt af en landsret som 1. instans, kan af parterne ankes til Højesteret, for så vidt ikke andet er bestemt ved lov.
 Stk. 4. Domme, der er afsagt af Sø- og Handelsretten, kan af parterne ankes til Højesteret eller landsret. Anke kan ske til Højesteret, hvis sagen er af principiel karakter og har generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen eller væsentlig samfundsmæssig rækkevidde i øvrigt, eller hvis andre særlige grunde i øvrigt taler for, at sagen behandles af Højesteret som 2. instans. Anke til landsret sker til den landsret, i hvis kreds sagen skulle have været anlagt efter reglerne i kapitel 22, hvis sagen ikke var blevet anlagt ved Sø- og Handelsretten.
 Stk. 5. Når en part anker en dom afsagt af Sø- og Handelsretten til landsret, har andre parter i sagen, også selv om der alene påstås stadfæstelse, krav på, at ankesagen behandles af Højesteret, hvis betingelserne i stk. 4, 2. pkt., er opfyldt. Ønsker en anden part, at ankesagen behandles af Højesteret, indbringer denne part ankesagen for Højesteret ved at afgive et svarskrift til Højesteret


text:
med kopi til landsretten inden udløbet af den frist, som landsretten har fastsat for afgivelse af svarskrift.
 Stk. 6. Højesteret påser af egen drift, at betingelserne i stk. 4, jf. stk. 5, for anke til Højesteret er opfyldt. Er betingelserne for anke til Højesteret ikke opfyldt, afviser Højesteret anken ved kendelse. I de tilfælde, der er nævnt i stk. 4, kan sagen herefter inden den ordinære ankefrists udløb eller, hvis den ordinære ankefrist udløber inden 2 uger, inden 2 uger efter afsigelsen af Højesterets kendelse om ankens afvisning indbringes for landsretten. Indbringes sagen senere, finder § 372, stk. 2, 4.-8. pkt., tilsvarende anvendelse. I de tilfælde, der er nævnt i stk. 5, fortsættes sagens behandling ved landsretten.
 Stk. 7. Anken kan omfatte afgørelser, der er truffet under sagen, for så vidt ikke andet er bestemt ved lov.
 Stk. 8. Bestemmelser om sagsomkostninger i domme, som er afsagt af en landsret eller af Sø- og Handelsretten, kan kun ankes særskilt med tilladelse fra Procesbevillingsnævnet. Bestemmelserne i § 371 finder tilsvarende anvendelse.
 Stk. 9. Ved særskilt anke af en bestemmelse om sagsomkostninger i en dom, der er afsagt af Sø- og Handelsretten, finder stk. 4-6 tilsvarende anvendelse.
 § 368, stk. 5, 1. pkt. er ændret fra d. 01.07.2005 ved § 1.1 i lov nr. 554 af 24.06.2005: I § 2 a, stk. 2, nr. 2, § 368, stk. 5, 1. pkt., og § 369, stk. 2 , udgår »og processuelle straffe«.
 § 368, stk. 3 og stk. 5, 1. pkt. er ændret ved § 1.56 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »i København«, der kom efter »Sø- og Handelsretten« er udgået.
 § 368, stk. 3 er ændret ved § 1.13 i lov nr. 84 af 28.01.2014 fra d. 01.02.2014. I § 368, stk. 3, udgår »og af Sø- og Handelsretten«. Hidtidig formulering: Domme, der er afsagt af en landsret som 1. instans og af Sø- og Handelsretten, kan af parterne ankes til Højesteret, for så vidt ikke andet er bestemt ved lov.
 § 368, stk 4-6 er indsat ved § 1.14 i lov nr. 84 af 28.01.2014 fra d. 01.02.2014. Stk. 4 og 5 bliver herefter stk. 7 og 8.
 § 368, stk. 8 er ændret ved § 1.15 i lov nr. 84 af 28.01.2014 fra d. 01.02.2014. I § 368, stk. 5, der bliver stk. 8, udgår »til Højesteret«. Hidtidig formulering: Bestemmelser om sagsomkostninger i domme, som er afsagt af en landsret eller af Sø- og Handelsretten, kan kun ankes særskilt til Højesteret med tilladelse fra Procesbevillingsnævnet. Bestemmelserne i § 371 finder tilsvarende anvendelse.
 § 368, stk. 9 er indsat ved § 1.16 i lov nr. 84 af 28.01.2014 fra d. 01.02.2014.
 § 368, stk. 1, 2. pkt. er ændret ved § 1.54 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. I § 368, stk. 1, 2. pkt., ændres »10.000 kr.« til: »20.000 kr.«
 § 368, stk. 6, 4. pkt. er ændret ved § 1.25 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 368,


text:
stk. 6, 4. pkt., ændres »3.-7. pkt.« til: »4.-8. pkt.«
 § 368 a. Landsretten kan afvise at behandle en sag i 2. instans, hvis der ikke er udsigt til, at sagen vil få et andet udfald end i byretten, og sagen ikke er af principiel karakter eller andre grunde ikke i øvrigt taler for, at sagen skal behandles af landsretten. Landsretten kan dog ikke afvise en sag, som er indbragt efter tilladelse fra Procesbevillingsnævnet.
 Stk. 2. Hvis landsretten overvejer at afvise en ankesag efter stk. 1, underrettes parterne herom. Parterne kan herefter inden 2 uger efter at have modtaget meddelelsen give retten og den anden part underretning om deres bemærkninger, hvorefter retten træffer afgørelse.
 Stk. 3. Retten træffer ved dom afgørelse om afvisning på det indkomne skriftlige grundlag. Hvor særlige grunde taler derfor, kan retten bestemme, at der skal foretages mundtlig forhandling. Retten kan tillade, at en part eller rettergangsfuldmægtig deltager i den mundtlige forhandling ved anvendelse af telekommunikation, medmindre sådan deltagelse er uhensigtsmæssig.
 § 368 a er indsat ved § 1.55 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014.
 § 369. Anke kan ske til forandring, ophævelse eller hjemvisning.
 Stk. 2. Bestemmelser i domme, der er afsagt af en byret, om sagsomkostninger kan kun indbringes særskilt for landsret ved kære, jf. § 391, stk. 1.
 Stk. 3. Domme, hvorved retten afviser sagen, fordi den ikke er indbragt for rette domstol eller ikke rettidigt er indbragt for domstolene eller for ankeretten, kan kun indbringes for højere ret ved kære, jf. § 391, stk. 3. Det samme gælder domme, hvorved landsretten afviser sagen efter § 368 a, stk. 1, jf. § 391, stk. 4.
 Stk. 4. Den, der er dømt som udebleven, kan kun anke dommen under påberåbelse af fejl ved sagsbehandlingen.
 § 369, stk. 4 er ændret ved § 1.88 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »eller uden at have svaret«, som stod efter »som udebleven eller« udgår.
 § 369, stk. 2 er ændret fra d. 01.07.2005 ved § 1.1 i lov nr. 554 af 24.06.2005: I § 2 a, stk. 2, nr. 2, § 368, stk. 5, 1. pkt., og § 369, stk. 2 , udgår »og processuelle straffe«.
 § 369, stk. 3, 2. pkt. er indsat ved § 1.56 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014.
 § 370. Parterne kan, når tvisten er opstået, aftale, at en dom vedrørende sagens realitet ikke skal kunne ankes. I sager mellem erhvervsdrivende om forhold, der vedrører parternes erhverv, kan en sådan aftale indgås, før tvisten er opstået. Med erhverv sidestilles offentlig virksomhed.
 Stk. 2. Angår dommen både krav, hvor parterne har aftalt, at dommen ikke kan ankes, og krav, hvor parterne ikke har indgået en sådan aftale, finder lovens almindelige regler anvendelse på anke af dommen, for så vidt angår sidstnævnte krav.
 Stk. 3. Uanset stk. 1 kan en dom altid ankes under påberåbelse af fejl ved sagsbehandlingen.
 Stk. 4. Reglerne i stk. 1 gælder ikke for de i kapitel 42, 42 a, 43, 43


text:
a, 43 b og 44 omhandlede sager.
 Stk. 5. En part kan give afkald på anke, når dommen er afsagt. Afkaldet skal være udtrykkeligt.
 § 370 er ændret ved § 1.90 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: Parterne kan ikke give afkald på anke, inden dommen i den pågældende sag er afsagt.
 § 371. Domme, der er afsagt af en landsret som 2. instans, kan ikke ankes. Procesbevillingsnævnet kan dog meddele tilladelse til prøvelse i 3. instans, hvis sagen er af principiel karakter. Hvis særlige grunde taler for det, kan tilladelsen begrænses til en del af det krav, som sagen angår, eller, hvor sagen omfatter flere krav eller spørgsmål, til et af disse.
 Stk. 2. Ansøgning om tilladelse efter stk. 1, 2. pkt., skal indgives til Procesbevillingsnævnet inden 4 uger efter dommens afsigelse. Nævnet kan dog undtagelsesvis meddele tilladelse, hvis ansøgning indgives senere, men inden 1 år efter afsigelsen.
 § 371, stk. 1, 3. pkt. er indsat ved § 1.1 i lov nr. 536 af 26.05.2010 fra d. 01.07.2010.
 § 371, stk. 2, 1. pkt. er ændret ved § 1.57 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. I § 371, stk. 2, 1. pkt., ændres »8 uger« til: »4 uger«.
 § 372. Ankefristen er 4 uger. Fristen regnes fra dommens afsigelse.
 Stk. 2. Anke sker ved indlevering af ankestævning til den ret, hvis dom indankes. Den ret, hvis dom indankes, sender inden 1 uge efter modtagelse af anken sagens dokumenter til ankeinstansen. Anke skal ske inden ankefristens udløb eller, hvis der er meddelt tilladelse efter § 368, stk. 2, eller § 371, inden 4 uger efter, at tilladelsen er meddelt ansøgeren. Indleveres stævningen senere, afvises anken. Ankeinstansen kan dog undtagelsesvis tillade anke indtil 1 år efter dommens afsigelse. Stævningen skal i så fald indleveres inden 4 uger efter tilladelsens meddelelse. Bestemmelserne i § 398 finder tilsvarende anvendelse ved behandlingen af ansøgning om tilladelse til anke efter fristens udløb. Landsrettens afgørelse kan kun indbringes for Højesteret efter reglerne i § 392, stk. 3-5.
 Stk. 3. En anke, der hæves eller afvises af anden grund end overskridelse af fristen efter stk. 2, kan med rettens tilladelse på ny tages under behandling, såfremt ny ankestævning indleveres på rettens kontor inden 2 uger efter det retsmøde, hvori sagen blev hævet eller afvist.
 I § 372, stk. 3, ændres »det retsmøde, hvori« til: », at«. fra d. 01.07.2004, jfr . lov nr. 215 af 31.03.2004.
 § 372, stk. 1, 1. pkt. er ændret ved § 1.56 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »i København«, der kom efter »Sø- og Handelsretten« er udgået.
 § 372, stk. 1, 2. pkt. er ændret ved § 1.91 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. », jf. § 219«, som sluttede stk. af, udgår.
 § 372, stk. 1 er ændret ved § 1.17 i lov nr. 84 af 28.01.2014 fra d. 01.02.2014. Hidtidig formulering: Ankefristen er 4 uger ved anke fra byret til landsret og 8 uger ved


text:
anke fra landsret og fra Sø- og Handelsretten til Højesteret. Fristen regnes fra dommens afsigelse.
 § 372, stk. 1 er ændret ved § 1.58 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. Hidtidig formulering: Ankefristen er 4 uger ved anke fra byret til landsret og 8 uger ved anke fra landsret til Højesteret. Ankefristen er 8 uger ved anke fra Sø- og Handelsretten til Højesteret eller til landsret. Fristen regnes fra dommens afsigelse.
 § 372, stk. 2, 7. pkt. er ændret ved § 1.59 i lov nr. 737 af 25.06.2014 fra d. 01.07.2014. I § 372, stk. 2, 7. pkt., ændres »§ 392, stk. 2« til: »§ 392, stk. 3-5«.
 § 372, stk. 2, 1. pkt. er ændret og 2. pkt. er indsat ved § 1.26 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 372, stk. 2, 1. pkt., ændres »på ankeinstansens kontor« til: »til den ret, hvis dom indankes«.
 § 372, stk. 2, 3. pkt. er ændret ved § 1.27 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 372, stk. 2, 2. pkt., der bliver 3. pkt., ændres »Indlevering« til: »Anke«.
 § 373. Ankestævningen skal indeholde:
 1) angivelse af den dom, der ankes,
 2) angivelse af indstævntes adresse,
 3) appellantens påstand,
 4) angivelse af de anbringender, dokumenter og andre beviser, som appellanten vil påberåbe sig, og som ikke var påberåbt i foregående instans, og
 5) angivelse af en postadresse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, hvortil meddelelser til appellanten vedrørende sagen kan sendes, og hvor forkyndelser kan ske.
 Stk. 2. Der indleveres kopier af de i stk. 1, nr. 4, nævnte dokumenter, hvis de er i appellantens besiddelse.
 Stk. 3. Domstolsstyrelsen kan fastsætte nærmere regler om indførelse af data på domstolenes sagsportal, jf. § 148 a, stk. 1, og om indlevering af kopier, jf. stk. 1 og 2.
 § 373, stk. 1, nr. 5 er ændret ved § 1.10 i lov nr. 325 af 11.04.2012 fra d. 01.05.2012. I § 348, stk. 2, nr. 1, § 351, stk. 2, nr. 5, § 373, stk. 1, nr. 5, § 376, stk. 1, nr. 3, og § 477 b, stk. 3, nr. 1, ændres »postadresse i Danmark« til: »postadresse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde«.
 § 373, stk. 2 er ophævet og stk. 2 og 3 er indsat ved § 1.28 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Med ankestævningen skal indleveres en udskrift af den dom, der ankes, og genparter af ankestævningen. Endvidere indleveres genparter af de i stk. 1, nr. 4, nævnte dokumenter, for så vidt de er i appellantens besiddelse. Rettens præsident kan fastsætte bestemmelser om antallet af genparter.
 § 374. Opfylder ankestævningen ikke kravene i § 373, stk. 1, nr. 1, 3 og 5, og er den herefter uegnet til at danne grundlag for sagens behandling, underrettes appellanten om, at sagen ikke kan fremmes. Efter appellantens anmodning træffes afgørelse om afvisning af anken ved kendelse. Det samme gælder, såfremt appellanten ikke inden en af retten fastsat frist fremsender


text:
kopier og genpart af de i § 373, stk. 2, nævnte dokumenter.
 § 374, 3. pkt. er ændret ved § 1.29 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 374, 3. pkt., ændres »udskrift af dommen og genpart« til: »kopier«.
 § 375. Retten lader ankestævningen forkynde for indstævnte på grundlag af de oplysninger, som ankestævningen indeholder, og pålægger indstævnte at afgive svarskrift, medmindre han alene påstår dommen stadfæstet i overensstemmelse med § 377, stk. 1. Indstævnte skal i forbindelse med forkyndelsen gøres bekendt med, at han anses for at have påstået stadfæstelse, hvis han henholdsvis udebliver fra retsmødet eller ikke rettidigt indleverer svarskrift. Varslet for indkaldelsen til retsmødet eller fristen for svarskriftets indlevering til retten skal i almindelighed være på mindst 2 uger. Varslet eller fristen, der regnes fra forkyndelsen, kan efter anmodning forlænges.
 § 375, 2. pkt. er ophævet ved § 1.30 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Retten bestemmer samtidig, om afgivelse af svarskrift skal ske ved fremlæggelse i et retsmøde eller ved indlevering til retten.
 § 376. Svarskriftet skal indeholde:
 1) indstævntes påstand,
 2) angivelse af de anbringender, dokumenter og andre beviser, som indstævnte vil påberåbe sig, og som ikke var påberåbt i 1. instans, og
 3) angivelse af en postadresse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, hvortil meddelelser til indstævnte vedrørende sagen kan sendes, og hvor forkyndelse kan ske.
 Stk. 2. Indsigelser mod anken, som kan frafaldes, skal fremsættes i svarskriftet. Påstår indstævnte anken afvist, og ønsker han dette spørgsmål påkendt særskilt, jf. § 253, kan han indskrænke sig til i svarskriftet at fremsætte sine indsigelser mod anken.
 Stk. 3. Svarskriftet skal være ledsaget af de i stk. 1, nr. 2, nævnte dokumenter, for så vidt de er i indstævntes besiddelse.
 Stk. 4. Domstolsstyrelsen kan fastsætte nærmere regler om indførelse af data på domstolenes sagsportal, jf. § 148 a, stk. 1, og om indlevering af ledsagende dokumenter, jf. stk. 1 og 3.
 § 376, stk. 1, nr. 3 er ændret ved § 1.10 i lov nr. 325 af 11.04.2012 fra d. 01.05.2012. I § 348, stk. 2, nr. 1, § 351, stk. 2, nr. 5, § 373, stk. 1, nr. 5, § 376, stk. 1, nr. 3, og § 477 b, stk. 3, nr. 1, ændres »postadresse i Danmark« til: »postadresse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde«.
 § 376, stk. 4 er ændret ved § 1.31 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: Har retten truffet bestemmelse om afgivelse af svarskrift ved fremlæggelse i et retsmøde, skal indstævnte overgive en genpart af skriftet og de ledsagende dokumenter til appellanten senest samtidig med fremlæggelsen. Har retten bestemt, at afgivelse skal ske ved indlevering til retten, sender indstævnte en genpart af skriftet og de ledsagende dokumenter til appellanten senest samtidig med indleveringen.
 § 377. Afgivelse af svarskrift er unødvendig, såfremt indstævnte påstår dommen stadfæstet og ikke under anken ønsker at påberåbe sig andre anbringender, dokumenter og lignende end dem, der var påberåbt i foregående instans.
 Stk. 2. Indstævnte


text:
anses for at have påstået stadfæstelse i henhold til stk. 1, såfremt han ikke rettidigt afgiver svarskrift i overensstemmelse med rettens bestemmelse, jf. § 375. Har retten bestemt, at svarskrift skal afgives ved indlevering til retten, underretter denne appellanten, såfremt svarskrift ikke er indleveret rettidigt.
 § 378. Retten bestemmer, om forberedelsen af anken skal fortsætte ved udveksling af yderligere processkrifter eller afholdelse af retsmøder, eller om forberedelsen skal sluttes og sagen straks berammes til hovedforhandling. § 376, stk. 3, finder tilsvarende anvendelse med hensyn til indlevering af yderligere processkrifter. De trufne bestemmelser kan senere ændres.
 Stk. 2. Retten kan pålægge en part at indlevere et processkrift inden en af retten fastsat frist. Såfremt et processkrift ikke indleveres rettidigt, finder reglerne i § 386 tilsvarende anvendelse.
 Stk. 3. Retten kan tillade, at en part eller rettergangsfuldmægtig deltager i et forberedende møde ved anvendelse af telekommunikation, medmindre sådan deltagelse er uhensigtsmæssig.
 Stk. 4. Afholdes et forberedende møde, kan retten bestemme, at hovedforhandlingen skal foregå i tilslutning til dette, såfremt parterne er enige herom, eller sagen findes tilstrækkeligt oplyst og også i øvrigt egnet til straks at hovedforhandles.
 § 378, stk. 1 og 3 (nu 4) er ændret ved § 1.1 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »domsforhandling« er ændret til »hovedforhandling« og »domsforhandlingen« til »hovedforhandlingen«.
 § 378, stk. 3 er indsat ved § 1.92 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Det tidligere stk. 3 bliver herefter stk. 4.
 § 378, stk. 3 finder anvendelse på telekommunikation med billede fra et tidspunkt, der fastsættes af Justitsministeren, jf. § 106, stk. 3, 2. pkt. i lov nr. 538 af 08.06.2006.
 § 378, stk. 4 er ændret ved § 1.11 i lov nr. 181 af 28.02.2007 fra d. 01.01.2008. I § 378, stk. 4, ændres »domsforhandles« til: »hovedforhandles«.
 § 378, stk. 1, 2. pkt. er ændret ved § 1.32 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 378, stk. 1, 2. pkt., ændres »Bestemmelserne i § 376, stk. 3 og 4,« til: »§ 376, stk. 3,«.
 § 379. Efter at ankestævningen er forkyndt for indstævnte, kan appellanten ikke hæve sagen, såfremt indstævnte rettidigt, jf. § 375, fremsætter anden påstand end stadfæstelse og ønsker sagen fremmet.
 § 380. Dokumenter af dokumenter, som en part ønsker at påberåbe sig, men som ikke tidligere er fremsendt, samt meddelelse om andre beviser, som en part ønsker at føre under hovedforhandlingen, men som ikke er angivet i hans processkrifter, skal sendes til retten snarest muligt og ikke senere end 2 uger før hovedforhandlingen. Afgøres sagen i medfør af § 387 uden mundtlig hovedforhandling, skal dokumenter som nævnt i 1. pkt. sendes til retten snarest muligt og senest 2 uger før fristen for indlevering af det første procedureindlæg.
 Stk. 2. Anmodning om bevisførelse uden for hovedforhandlingen skal fremsættes snarest muligt og senest 2 uger efter, at retten har modtaget svarskrift eller et senere processkrift.
 § 380, stk. 1 og 2 er ændret ved § 1.1 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra


text:
d. 01.01.2007. »domsforhandlingen« er ændret til »hovedforhandlingen«
 § 380, stk. 1, 2. pkt. indsættes ved § 1.93 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007.
 § 380, stk. 1, 1. og 2. pkt. er ændret ved § 1.33 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 380, stk. 1, 1. pkt., udgår »og genparter af dokumenter« og »og modparten«, og i 2. pkt. ændres »genparter« til: »dokumenter«, og »og modparten« udgår. Hidtidig formulering: Stk. 1. Dokumenter og genparter af dokumenter, som en part ønsker at påberåbe sig, men som ikke tidligere er fremsendt, samt meddelelse om andre beviser, som en part ønsker at føre under hovedforhandlingen, men som ikke er angivet i hans processkrifter, skal sendes til retten og modparten snarest muligt og ikke senere end 2 uger før hovedforhandlingen. Afgøres sagen i medfør af § 387 uden mundtlig hovedforhandling, skal genparter som nævnt i 1. pkt. sendes til retten og modparten snarest muligt og senest 2 uger før fristen for indlevering af det første procedureindlæg.
 § 381. Retten kan tillade en part at føre beviser, som ikke er angivet i overensstemmelse med § 380, såfremt overskridelse af fristen må anses for undskyldelig.
 § 382. Påstande, som har været gjort gældende i foregående instans, men ikke er fremsat i ankestævningen eller i et rettidigt afgivet svarskrift, jf. § 375, og som heller ikke er omfattet af § 377, kan retten nægte fremsat, selv om modparten ikke protesterer, såfremt påstanden burde have været fremsat tidligere under anken.
 Stk. 2. Indsigelser som nævnt i § 376, stk. 2, der ikke i overensstemmelse med denne bestemmelse er angivet i svarskriftet, kan kun tages under påkendelse, såfremt de i § 383, stk. 2, angivne betingelser er opfyldt.
 § 383. Påstande og anbringender, som ikke har været gjort gældende i foregående instans, kan, hvis modparten protesterer, kun tages i betragtning med rettens tilladelse.
 Stk. 2. Retten kan meddele tilladelse efter stk. 1, såfremt det anses for undskyldeligt, at de pågældende påstande og anbringender ikke tidligere er fremsat, eller der er grund til at antage, at nægtelse af tilladelse vil medføre et uforholdsmæssigt tab for parten. Ved anke til landsret kan tilladelse tillige meddeles, hvis modparten har tilstrækkelig mulighed for at varetage sine interesser.
 Stk. 3. Er påstande, som ikke har været gjort gældende i foregående instans, ikke fremsat i ankestævningen eller i et rettidigt afgivet svarskrift, jf. § 375, kan retten, selv om modparten ikke protesterer, nægte fremsættelsen, såfremt de burde have været fremsat tidligere under anken. Det samme gælder anbringender, som ikke har været gjort gældende i foregående instans, og som ikke er fremsat under forberedelsen af anken.
 § 384. Påstande og anbringender, som ikke har været gjort gældende i foregående instans, og som ville gøre det nødvendigt for retten at tage stilling til forhold, som ikke har foreligget for den foregående instans, kan retten nægte fremsat under anken, selv om modparten ikke protesterer.
 § 385. I ankesager tilsender appellanten inden en af retten fastsat frist inden hovedforhandlingen retten en


text:
ekstrakt med de udvekslede processkrifter og de dokumenter eller dele af dokumenter, der agtes påberåbt under sagen. Afgøres sagen i medfør af § 387 uden mundtlig hovedforhandling, skal en ekstrakt som nævnt i 1. pkt. indleveres til retten senest ved afslutningen af parternes udveksling af skriftlige procedureindlæg. Retten kan bestemme, at ekstrakten, jf. 1. og 2. pkt., inden for samme frist tillige skal indleveres til retten på papir i et nærmere bestemt antal. Retspræsidenten kan bestemme, at der i alle rettens sager skal indleveres en ekstrakt på papir i et bestemt antal.
 Stk. 2. Retspræsidenten kan efter forhandling med Advokatrådet fastsætte regler om udformning af ekstrakter, jf. stk. 1.
 § 385, stk. 1 ændres ved § 1.94 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. Hidtidig formulering: I ankesager, der behandles ved landsret, finder § 365, stk. 3, tilsvarende anvendelse.
 § 385, stk. 2 er ændret ved § 1.95 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. »;til brug for dokumentationen af denne under domsforhandlingen« ændres til »til brug for hovedforhandlingen eller den skriftlige procedure, der træder i stedet herfor, jf. § 387«.
 § 385, stk. 1, 1.-4. pkt. er ændret ved § 1.34 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 385, stk. 1, 1. pkt., udgår », der behandles ved landsretten,«, »parterne senest 1 uge« ændres til: »appellanten inden en af retten fastsat frist«, »kopier af de udvekslede processkrifter og af« ændres til: »en ekstrakt med de udvekslede processkrifter og«, i 2. pkt. ændres »kopier« til: »en ekstrakt«, og 3. og 4. pkt. affattes således: »Retten kan bestemme, at ekstrakten, jf. 1. og 2. pkt., inden for samme frist tillige skal indleveres til retten på papir i et nærmere bestemt antal. Retspræsidenten kan bestemme, at der i alle rettens sager skal indleveres en ekstrakt på papir i et bestemt antal.« Hidtidig formulering: I ankesager, der behandles ved landsretten, tilsender parterne senest 1 uge inden hovedforhandlingen retten kopier af de udvekslede processkrifter og af de dokumenter eller dele af dokumenter, der agtes påberåbt under sagen. Afgøres sagen i medfør af § 387 uden mundtlig hovedforhandling, skal kopier som nævnt i 1. pkt. indleveres til retten senest ved afslutningen af parternes udveksling af skriftlige procedureindlæg. Rettens præsident fastsætter antallet og kan bestemme, at kopierne skal samles i en ekstrakt. Præsidenten kan endvidere efter forhandling med Advokatrådet fastsætte regler om udformning af ekstrakter.
 § 385, stk. 2 er ændret ved § 1.35 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. Hidtidig formulering: I ankesager, der behandles af Højesteret, påhviler det appellanten at udarbejde og inden en af retten fastsat frist at indsende en ekstrakt af den indankede sags dokumenter til retten til brug for hovedforhandlingen eller den skriftlige procedure, der træder i stedet herfor, jf. § 387. Rettens præsident kan efter forhandling med Advokatrådet fastsætte almindelige regler om ekstraktens udformning og indsendelse til Højesteret.
 § 386. Udebliver appellanten fra noget retsmøde ved den ret, til hvilken sagen er anket, afviser retten anken. Det samme gælder,


text:
hvis appellanten ikke rettidigt har indsendt behørigt udformet ekstrakt til retten, jf. § 385, stk. 1. Har indstævnte nedlagt anden påstand end stadfæstelse, fremmes sagen efter indstævntes anmodning på grundlag af det foreliggende skriftlige materiale samt indstævntes bevisførelse og mundtlige indlæg. Sker udeblivelsen under sagens forberedelse, kan retten dog efter indstævntes anmodning i stedet tillade, at sagen fremmes på grundlag af det foreliggende skriftlige materiale og et skriftligt indlæg fra indstævnte. Afholdes yderligere retsmøder, indkaldes også appellanten hertil. Har indstævnte udvidet sin påstand eller fremsat anbringender, der ikke var påberåbt i 1. instans, kan hensyn hertil kun tages, såfremt ændringen eller fremsættelsen er foretaget i et retsmøde, hvor appellanten var mødt, eller i et processkrift, der er forkyndt for appellanten.
 Stk. 2. Udebliver indstævnte fra noget retsmøde ved den ret, til hvilken sagen er anket, fremmes sagen på grundlag af det foreliggende skriftlige materiale samt appellantens bevisførelse og mundtlige indlæg. Sker udeblivelsen under sagens forberedelse, kan retten dog efter appellantens anmodning i stedet tillade, at sagen fremmes på grundlag af det foreliggende skriftlige materiale og et skriftligt indlæg fra appellanten. Afholdes yderligere retsmøder, indkaldes også indstævnte hertil. Har appellanten udvidet sin påstand eller fremsat anbringender, der ikke var påberåbt i 1. instans, kan hensyn hertil kun tages, såfremt ændringen eller fremsættelsen er foretaget i et retsmøde, hvor indstævnte var mødt, eller i et processkrift, der er forkyndt for indstævnte.
 Stk. 3. Udebliver begge parter fra noget retsmøde ved den ret, til hvilken sagen er anket, hæver retten anken.
 Stk. 4. Udeblivelse fra et retsmøde under genoptagelse af forberedelsen har kun den i stk. 1-3 angivne virkning, såfremt dette er angivet i indkaldelsen.
 Stk. 5. Retten kan undlade at tillægge en parts udeblivelse virkning efter stk. 1-3, navnlig hvor udeblivelsen må antages at skyldes lovligt forfald, eller modparten ønsker sagen udsat.
 § 386, stk. 1, 3. pkt. og stk. 2, 2. pkt. er ændret ved § 1.96 i lov nr. 538 af 08.06.2006 fra d. 01.01.2007. », jf. § 365, stk. 3«, der afslutter de to pkt. udgår.
 § 386, stk. 1, 2. er ændret og stk. 1, 3. pkt. og stk. 2, 2. pkt. er ophævet ved § 1.36 i lov nr. 1867 af 29.12.2015 fra d. 01.01.2016. I § 386, stk. 1, 2. pkt., ændres »Højesteret, jf. § 385, stk. 2« til: »retten, jf. § 385, stk. 1«, og 3. pkt. og stk. 2, 2. pkt., ophæves. Hidtidig formulering: Stk. 1, 2. og 3. pkt. Det samme gælder, hvis appellanten ikke rettidigt har indsendt behørigt udformet ekstrakt til Højesteret, jf. § 385, stk. 2. Retten kan endvidere afvise sagen, hvis appellanten ikke rettidigt har indsendt genparter til landsretten, jf. § 385, stk. 1. Stk. 2, 2. pkt. Retten kan beslutte, at det samme skal gælde, hvis indstævnte ikke rettidigt har indsendt genparter af processkrifter og dokumenter til landsretten, jf. § 385, stk. 1.
 § 386 a. Retten kan tillade, at en part, der er repræsenteret i retten, deltager i hovedforhandlingen ved anvendelse af telekommunikation, medmindre sådan deltagelse er uhensigtsmæssig.