text:
kræves renter af beløbet fra 4/12 2013, eller fra et andet tidspunkt som retten måtte beslutte.
 Anbringende til påstand nr. 19
 Erstatning/godtgørelse/kompensation for påførte omkostninger og for et ekstremt stort tidsforbrug, til skade for sagsøgers direktørs almindelige forretning, samt for det formuetab som sagsøger har lidt, ved at skulle føre retssager siden november 2007, uden at få mulighed for at kunne bevise at de tilbageholdte mobiltelefoner ikke krænker nogens rettigheder, fordi SKAT ulovligt har udleveret hele det tilbageholdte vareparti til rettighedshavers advokat i strid med såvel Rådets Forordning (EF) 1383/2003 som med Varemærkebekendtgørelsen, og dermed trukket sagen i langdrag, med store økonomiske konsekvenser for H1 ApS. Der kræves renter af beløbet fra 22/8 2014, eller fra et andet tidspunkt som retten måtte beslutte.
 Anbringende til ny påstand - nr. 20
 Eftersom SKAT ikke har foretaget nogen registrering eller sikrings akt af de udleverede telefoner, har SKAT ikke nogen sikkerhed for, at det er 198 stk. af de udleverede telefoner der af rettighedshavers advokat er sendt til SKAT den 6/3 2014. Det er fysisk umuligt for SKAT at kunne garantere at de af rettighedshavers advokat sendte telefoner er de samme som de af SKAT til rettighedshavers advokat udleverede telefoner, da der ikke forefindes nogen dokumentation for, hvilke telefoner der er udleveret fra SKAT, bilag 1-3 samt bilag 6-10.
 Anbringende til ny påstand - nr. 21
 Det er fysisk umuligt for SKAT at kunne garantere at rettighedshaver og/ eller dennes advokat ikke har manipuleret eller ombyttet de udleverede telefoner, da der ikke forefindes nogen dokumentation for, hvilke telefoner der er udleveret fra SKAT, bilag 1-3 samt bilag 6-10. Rettighedshavers advokat (H) anmoder om udlevering af de tilbageholdte telefoner (bilag 9), MEN samtidig gør han SKAT opmærksom på, at SKAT ikke har lovmæssig hjemmel til foretage udleveringen, da rettighedshavers advokat skriver:
 Er der omstændigheder, der gør, at denne anmodning ikke kan imødekommes af SKAT, anmoder jeg om at blive kontaktet telefonisk med henblik på at aftale en anden model for løsning af den stillede provokation
 Havde der været lovmæssig hjemmel til at udlevere de sidste 196 stk. telefoner, ville rettighedshavers advokat blot have anvendt samme - eller tilsvarende - tekst, som han anvendte den 25/2 2008 (bilag 7).
 Rettighedshavers advokat (H) bør aldrig indsætte sig i en risiko for at kunne blive anklaget/mistænkt for at manipulere/ombytte beviser. Når han så alligevel vælger at påtage sig denne risiko, kan der kun være én årsag til det - at han ønskede at kunne indsætte sig i alt bevismaterialet. SKAT skulle have afslået udleveringen af de 196 stk. telefoner, og i stedet meddelt rettighedshavers advokat, at denne kunne registrere og fotooptage telefonerne på SKAT kontor, jfr. Rådets Forordning (EF) 1383/2003 artikel 9 stk. 3, så havde det ikke været muligt for rettighedshaver og dennes advokat at blive mistænkt for at ombytte eller manipulere telefonerne.
 Anbringende til ny påstand - nr. 22
 Eftersom SKAT ikke har foretaget nogen registrering af de udleverede telefoner, havde H1 ApS ikke mulighed for at kunne anvende de hos rettighedshavers advokat værende


text:
telefoner til brug for et syn & skøn, da rettighedshaver har haft mulighed for at kunne manipulere/ombytte de af SKAT udleverede telefoner. Dokumentation herfor er bilag 1-3, bilag 6-10 og bilag 13-18 samt skønsmandens rapport. De 2 stk. telefoner som rettighedshavers advokat sendte (bilag 14) til advokat JJ, kan ikke være blandt de af SKAT tilbageholdte nye telefoner, da det var brugte telefoner, begge med et højt registreret tidsforbrug, som rettighedshavers advokat fremsendte. Det var rettighedshavers advokat der alene udvalgte de tilsendte telefoner. Hvorfor det netop var "item nr. 22" og "item nr. 59" der blev udvalgt og afsendt, er uvist. Desuden er det rimeligt at antage, at rettighedshaver har manipuleret/ombyttet de udleverede telefoner, hvilket de mange beviselige falske påstande, der er fremlagt af rettighedshaver, giver grundlag for at antage. Hvorfor valgte rettighedshavers advokat at indsætte sig i alt bevismaterialet, når rettighedshavers advokat vidste, at der ikke var lovmæssig hjemmel til det? jfr. bilag 9, og bilag 7. Ifølge bilag 9 skulle telefonerne anvendes til registrering og til fotooptagelse, de skulle ikke anvendes til at foretage opkald. Der er ingen begrundelse for, at anvende telefonerne til opkald i hhv. godt 10 timer og godt 2 timer, hvilket fremgår af bilag 17 og af skønsmandens rapport. Årsagen til, at det er brugte telefoner, er at telefonerne er blevet ombyttet eller manipuleret af rettighedshaver. Da advokat JJ modtog telefonerne fra rettighedshavers advokat, var der ingen ladere med til telefonerne, og da der ikke var strøm på batterierne, kan JJ ikke have anvendt telefonerne til opkald. H1 ApS havde kun adgang til telefonerne i under 1/2 time, hvorfor det heller ikke kan være H1 ApS direktør der har brugt telefonerne i hhv. godt 10 timer og godt 2 timer. Det var H1 ApS der medbragte opladede batterier til mødet hos JJ den 29/8 2011, således at telefonerne kunne tændes, og således at der kunne udlæses data for tidsforbrug. Tilsvarende medbragte H1 ApS opladede batterier både til mødet hos Rettighedshavers advokat den 26/5 2011 (bilag 30) og til skønsmanden, da skønsmanden undersøgte telefonerne den 16/6 2015. Den lader der skal anvendes til modellen M1 har et helt speciel stik, som kun G4 / G5 har anvendt. Opladeren er ekstremt svær at skaffe.
 Yderligere anbringender, der ikke er direkte relateret til et bestemt påstandspunkt, samt beviser for at rettighedshaver og/eller dennes advokat har fremført falske beviser og modstridende oplysninger. Disse anbringender fremlægges som følge af, at Kammeradvokaten har inddraget dommene fra Sø & Handelsretten (bilag M) samt fra Højesteret (bilag N) i sagen, ved at fremlægge disse domme som bilag, og ved i sagsforløbet at henvise til disse domme.
 Anbringende nr. 23
 Bilag 1-3 og 71, der er aktindsigter, og som oplister de handlinger SKAT har foretaget, og dermed hvilke handlinger SKAT ikke kan have foretaget. Som det fremgår af bilag 1, side 1 er anmodningen om aktindsigt imødekommet "efter Forvaltningslovens § 9, hvorfor der fremsendes kopi af alle akter i sagen." SKAT kan dermed ikke have foretaget sig noget, der ikke fremgår af aktindsigterne,

type: other


text:
ifølge bilag 1-3 og bilag 71.
 Anbringende nr. 24
 Bilag 13 og bilag 21-22 dokumenterer, at det er nye telefoner som sagsøger har indkøbt og importeret, og at det derfor ikke kan være de brugte telefoner, der fremgår af bilag 14-18. Derudover bilag 23 der dokumenterer at det er betalt for de telefoner der fremgår af bilag 21-22, dette kan ses af henvisningen til Invoice nr. / P/I nr.
 Anbringende nr. 25
 Bilag 19-20, der beviser at rettighedshaver i sagen ved Sø & Handelsretten har fremlagt falske beviser for at vinde sagen, idet oplysninger der fremgår af bilag 19 og 20 er i modstrid med oplysninger der fremgår af bl.a. skønsmandens rapport, samt andre bilag, f.eks. 26.
 Anbringende nr. 26
 Bilag 24 er en dom fra Byretten af 17/9 2009, hvor retten lagde vægt på (side 19), at den ene part tog bevismaterialet i sin besiddelse, uden at modparten eller dennes advokat blev inddraget. Bilag 25 viser Vestre Landsrets stadfæstelse af dommen. Bilagene skal drage parallel til sagen ved Sø & Handelsretten, hvor SKAT udleverede alt bevismateriale til rettighedshavers advokat, uden at inddrage H1 ApS eller dennes advokat, og hvor SKAT tilmed undlod at foretage nogen form for sikrings akt i form af at notere I-MEI numre eller andet, i modsætning til, hvad de gjorde i en anden sag - se bilag 77, side 3.
 Anbringende nr. 27
 Bilag 26, der viser forside og side 8 af 12 fra en rapport som rettighedshaver fremlagte i sagen ved Sø & Handelsretten, viser falske oplysninger fremlagt af rettighedshavers advokat, idet teksten "Made by G4" ikke kan fremgå af I-MEI labelen, ifølge bilag 19 side 3, der er produktspecifikationer fremlagt af rettighedshaver.
 Anbringende nr. 28
 Bilag 27 er fremlagt, idet Kammeradvokaten har henvist til denne side. Bilag 27 er print fra en del af en tidligere webside, hvor den komplette tekst fremgår af bilag 33. Det er endvidere printet jfr. bilag 27, som SKAT gør rettighedshavers advokat opmærksom på - nederst bilag D og bilag 68. Hvorfor henviser SKAT til websiden SKAT skal som myndighed forholde sig neutral, og ikke tage parti for den ene part. Af bilag 10 gentager SKAT sin favorisering af den ene part, ligesom bilag nr. 31 viser SKATs favorisering af den ene part.
 Anbringende nr. 29
 Bilag 12 af 19/12 2008 viser at rettighedshavers advokat har gennemgået "halvdelen" (100 stk.) af de tilbageholdte 200 stk. telefoner. Bilag 28 af 10/3 2009 viser også at det er 100 stk. telefoner der er gennemgået, men i bilag 29 af 6/6 2011 er det kun 98 stk. telefoner der er gennemgået. Dette beviser at rettighedshavers advokat ikke har styr på sagens fakta. Men det beviser også, at rettighedshavers advokat brugte urigtige påstande, som argument for at få udleveret de 196 stk. telefoner - og dermed at kunne indsætte sig i alt bevismateriale i sagen, jfr. bilag nr. 9, da rettighedshavers advokat overfor SKAT argumenterede med at alle telefoner skulle fotooptages og I-MEI registreres. Der findes ingen argumenter imod, at rettighedshavers advokat


text:
kunne have foretaget fotooptagelser og I-MEI registreringer ude på SKAT kontor, hvilket ville have været lovligt jfr. Rådets Forordning (EF) 1383/ 2003 artikel 9 stk. 3. Men så havde rettighedshavers advokat ikke haft mulighed for at kunne indsætte sig i hele bevismaterialet.
 Anbringende nr. 30
 Bilag 30 viser registreringer som H1 ApS har foretaget på rettighedshavers advokats kontor den 26/5 2011, af de fire telefoner, der fremgår af bilag 26, og som blev anvendt til brug for udarbejdelse af en påstået uvildig rapport. Registreringer af telefonen "original B" beviser at bilag 19 er et falsum som rettighedshavers advokat har fremlagt, fsv. angår indholdet af stregkoden for telefonens I-MEI nr. på telefonens I-MEI label (bilag 19, side 1, nederst). Dette er verificeret i skønsmandens rapport. Ifølge bilag 19 og bilag 85 skal stregkoden for I-MEI nummeret indeholde 15 cifre. Men såvel bilag 17, bilag 30 og skønsmanden rapport beviser at stregkoden indeholder 22S foruden det 15 cifrede I-MEI nummer. Rettighedshaver kan således ikke fremlægge en telefon, der overholder rettighedshavers egne produktspecifikationer. Tankevækkende.
 Anbringende nr. 31
 Bilag 34 viser den ansvarlighed H1 ApS udviser, ved ikke at indsætte sig i advokatomkostninger, som selskabet ikke kan afholde. Tillige viser bilag 35, at den manglende mulighed for at betale advokatens fremtidige honorar, var årsagen til, at denne advokat meddelte Sø & Handelsretten, at denne ikke kunne fortsætte arbejdet. Samtidig anmodede advokaten Sø & Handelsretten om at beskikke en advokat for selskabet.
 Anbringende nr. 32
 Bilag 51-54 viser erklæringer fra butikker, der er i besiddelse af batterilåg med materialekoden ABS-PC, hvilket er i overensstemmelse med skønsmandens rapport. Bilag 51-54 beviser også at rettighedshaver har fremlagt falske påstande, f.eks. i bilag 20 om koden for materialebetegnelsen i batterilåget ABS-PC eller PC-ABS. Bilag 51-54 beviser også at rettighedshaver skriver falske påstande i Stævningen, hvilket fremgår af bilag H, side 4 (Stævningens side 3, øverst).
 Anbringende nr. 33
 Bilag 55 viser I-MEI labelen af telefon med teksten Made in Malaysia, hvilket ikke kan forekomme jfr. rettighedshavers oplysninger ifølge bilag 19 og bilag 85. Telefonen ifølge bilag 55 er omtalt i skønsmandens rapport. Bilag 56 viser et udskrift fra en udenlandsk web site, der beviser at det ikke kun er telefonen fra bilag 55 der har betegnelsen Made in Malaysia, hvilket understreger rettighedshavers falske påstande og oplysninger. Under retssagen i Sø & Handelsretten provokerede H1 ApS flere gange rettighedshaver til at fremlægge udskrift fra I-MEI registret for den telefon der fremgår af bilag 55. Dette imødekom rettighedshaver aldrig, på trods af flere rykkere for at imødekomme provokationen. Hvorfor ville rettighedshaver ikke det? Fordi det ville blive et bevis for rettighedshavers falske oplysninger.
 Anbringende nr. 34
 Bilag 57 viser forsiden, samt siderne 3 og 144 fra den trykte danske brugsanvisning til telefonmodellen M1. Siderne viser at produkttypen "G4 type 101" er en model M1, og at det ikke er en model M2. Det fremgår af bilag 19 og 85, at også produkttypen "G4 type 102" er en model M1. Bilag 58 beviser, at den "originale" telefon - Item B -


text:
som rettighedshaver fremlagde, er et falsk bevis. Telefonen er manipuleret til at se ud som en model M2 (bilag 58 side 5 af 12), men bilag 58, side 8 af 12 beviser at det er en model M1.
 Dermed er det bevist, at det er en falsk påstand som rettighedshaver fremsætter i bilag 81, øverst - et processkrift fra rettighedshaver af 21/11 2011. Det beviser også, at rettighedshaver og dennes advokat er afsløret i at fremlægge bevidst forkerte oplysninger, idet en producent umuligt kan være ubekendt med sine egne produkters faktuelle data.
 Anbringende nr. 35
 Bilag 59 er en dom fra Østre Landsret, af 25/2 2015, der viser at der ikke er nogen undskyldelig uvidenhed eller undskyldelig misforståelse af retsregler, der gør, at nogen kan frikendes for brud på retsregler. SKAT kender Rådets Forordning (EF) 1383/2003 og Varemærkebekendtgørelsen § 2, der klart skriver, at tilbageholdte varer skal opbevares hos SKAT, og Varemærkebekendtgørelsen § 3 stk. 2, at der kan udleveres vareprøver på udtrykkelig opfordring. Bilag 77, side 3 hvor SKAT skriver at de vil registrere batteriers serienumre inden 3 stk. batterier udleveres, beviser at SKAT på ingen måde kan fritages for det ansvar de har pådraget sig ved at lave åbenlyse og fuldt bevidste lovbrud. Den dømte ifølge bilag 59 har på ingen måde haft vinding af sit lovbrud, hvilket også er nævnt af dommerne fra Østre Landsret, alligevel dømmes den anklagede.
 Anbringende nr. 36
 Bilag 67 viser at SKAT henviser til sagen ved Sø & Handelsretten mellem rettighedshaver og H1 ApS, da SKAT afviser at der er noget krav mod SKAT. Dette beviser at SKAT har skrevet noget forkert, når de i sagsforløbet har henvist til, at kravet skulle være rejst under sagen ved Sø & Handelsretten.
 Anbringende nr. 37
 Bilag 68 og bilag D beviser at SKAT har anmodet rettighedshaver om at oplyse detailsalgsprisen ekskl. moms, for de omhandlede varer i ægte stand. Da rettighedshaver ikke imødekommer denne opfordring vælger SKAT selv at fastsætte prisen til 3.000 kr. inkl. moms, dvs. 2.400 kr. ekskl. moms, og for 200 stk. telefoner udgør det 64.000 Euro, jfr. bilag 71 (vekselkurs 7,50 kr./Euro). Bilag 71 er derfor et bevis for, at SKAT anser salgsværdien af telefoner til at udgøre 480.000 kr. ekskl. moms og dermed 600.000 kr. inkl. moms. Indberetningen er foretaget i 2008, dvs. samme år som den afgørende del af SKAT ́s ulovlige handlinger er foretaget - udleveringen af 196 stk. telefoner den 13/8 2008.
 Anbringende nr. 38
 Bilag 72 viser nogle af de fejl der indgår i sagsgennemgangen af dommen fra Sø & Handelsretten bilag M. En del af de beskrivelser, der er i dommen er skrevet på en sådan måde, og med et sådant ordvalg, at en udefrakommende læser ikke kan læse hvad der reelt er sket i sagen. Dommeren udstedte en ny dom, med en korrigeret sagsgennemgang, hvorved en læser blot fik et endnu mere forkert indtryk af sagen.
 Anbringende nr. 39
 Bilag 73 beviser, at Kammeradvokatens påstand i sagen, om at H1 ApS ikke mødte


text:
op til mødet i Sø & Handelsretten den 3/9 2012, er forkert.
 Anbringende nr. 40
 Bilag 79-80 beviser flere handlinger som rettighedshaver i sagen ved Sø & Handelsretten, har foretaget i strid med egne produktspecifikationer og i strid med f.eks. retningslinjer fra GSM Association, der styrer tildelingen og kontrollen med telefoners I-MEI numre. Bilag 80 viser I-MEI labelen for den test telefon der også fremlægges som et fysisk bevis. Bilag 80 er bevis for, at rettighedshaver ikke overholder gældende retningslinjer. Rettighedshaver henviste til bl.a. bilag 79 under sagen ved Sø & Handelsretten. Ifølge bilag 79 skal en test telefon have et 14 cifret I-MEI nr. (bilag 79 side 15 og 16), men som det fremgår af bilag 80, har test telefonen 15 cifre i I-MEI nummeret. Desuden må test telefonen ikke udleveres til andre (bilag 79 side 14 - "i.e. the mobiles are fully under the control of the manufacturer"). Deraf fremgår det, at en test telefon ikke må være udenfor producentens kontrol, hvilket den fremlagte test telefon åbenlyst er.
 Anbringende nr. 41
 Bilag 82 viser en overvældende lang liste af fejl og forkerte påstande som rettighedshaver lavede / fremlagde i sagen ved Sø & Handelsretten.
 Anbringende nr. 42
 Bilag 83 viser at rettighedshaver ændrede sit krav i sagen ved Sø & Handelsretten. Oprindeligt havde rettighedshaver krævet erstatning for det tab som rettighedshaver mente at have lidt, ved at H1 ApS ikke havde indkøbt originale produkter (bilag H, Stævningen side 4). Men da H1 ApS kunne bevise, at rettighedshaver ikke havde lidt noget tab, idet rettighedshaver ikke kunne levere telefoner af den omhandlede model, blev erstatningskravet ændret til at være en erstatning for krænkelse af rettighedshavers varemærke ret, også senere kaldet for en hypotetisk licensafgift (bilag H, Stævningen side 3 og i Stævningen side 4 skal ordet "erstatning" udgå). I bilag 83, Processkrift af 6/6 2011, side 3 (der har side nr. 4) øverst, bekræftes det, at alle de tilbageholdte telefoner opbevares hos rettighedshaver, cirka 3 år efter at telefonerne er ulovligt udleveret af SKAT. De burde da være tilbageleveret til SKAT
 Anbringende nr. 43
 Bilag 11 beviser, at der blev sendt 198 stk. telefoner fra rettighedshavers advokat til SKAT den 6/3 2014. De tilbageholdte telefoner - der skulle opbevares hos SKAT. jfr. Varemærkebekendtgørelsen § 2, blev ulovligt udleveret - og har således været i rettighedshavers besiddelse fra 13/8 2008 til 6/3 2014, dvs. i 51/2 år, hvor de i stedet skulle have været opbevaret hos SKAT.
 Anbringende nr. 44
 Bilag 84 beviser at rettighedshaver den 6/1 2010 lovede at udlevere produktspecifikationer for de to modeltyper M1 og M2. På trods af flere rykkere herfor, udleverede rettighedshaver aldrig specifikationerne for modellen M2, formentlig fordi fremlæggelse af disse produktspecifikationer endnu engang ville bevise, at rettighedshaver på andre punkter havde fremlagt falske oplysninger for Sø & Handelsretten, bilag 26 og bilag 58.
 Anbringende nr. 45
 Bilag H, side 3 (Stævningens side 2, nederst) henviser til at der er forskel i produktionstidspunkterne på hhv. typeskiltet og på batterilåget. Det er formentlig korrekt, at


text:
der for telefoner leveret i de oprindelige salgspakninger ikke kan forekomme at batterilåget har en senere produktionsdato end telefonernes typeskilt. MEN - de tilbageholdte telefoner er swap telefoner, der ikke oprindeligt var beregnet til salg, hvorfor der i swaptelefonernes pakninger oprindeligt kun var selve telefonen, og intet andet tilbehør. En swap telefon er et ekstra lager af en telefonmodel, der anvendes til udlevering, når en solgt telefon enten ikke kan repareres i reklamationsperioden, eller at det ikke økonomisk kan svare sig for producenten at reparere telefonen. Producenterne anvender typisk swap telefoner, til at ombytte en telefon, der f.eks. er indsendt til reparation for 3. gang med samme fejl. Når telefonmodellen er udgået, og garantiperioden / reklamationsperioden er udløbet leverer producenten swap telefoner ud til salg. Typisk vil en køber af swap telefoner supplere indholdet i swapkasserne med batteri og andet, der gør det lettere at sælge telefonerne til slutkunder. Da rettighedshaver har produceret separate batterilåg, batterier, ladere mv. på forskellige tidspunkter, er det ikke noget bevis for forfalskning, at batterilåget har en senere produktionsdato end datoen på telefonens typeskilt (I-MEI label). Derfor er det imod bedre vidende, når rettighedshaver skriver som de gør i stævningen. Det er kun den halve sandhed, men det kan kun fagfolk gennemskue. Under sagen ved Sø & Handelsretten provokerede H1 ApS rettighedshaver til at fremlægge udskrifter over indholdet i en swap pakning, dette skete ikke, hvorfor ville rettighedshaver ikke fremlægge disse oplysninger?
 Anbringende nr. 46
 Rettighedshaver skriver i bilag H (Stævningens side 3), at sagsøgtes advokat har stillet en lang række spørgsmål den 26/11 2007 (læs: 13 spørgsmål), og at spørgsmålene ville blive besvaret i et senere processkrift. Spørgsmål nr. 1 lød: "Hvordan fremkommer erstatningsbeløbet på 180.000 kr.?" På trods af flere rykkere for at besvare dette spørgsmål, vælger rettighedshavers advokat først at besvare spørgsmålet den 6/6 2011 (Bilag 83, processkriftets side 3). Hvorfor skal der gå mere end 31/2 år, inden rettighedshavers advokat vælger at besvare dette simple spørgsmål. Det beviser at retssagen var anlagt på skrømt, og at rettighedshavers advokat var i ond tro, da han indleverede Stævningen og førte sagen. Der var intet varemærkeforfalsket ved produkterne, rettighedshaver ønskede blot at stoppe parallelimport.
 Anbringende nr. 47
 Bilag 19 og bilag 85 fremlægger modstridende oplysninger. Det er mistænkeligt at bilag 85, side 4 - som den eneste side med samme sidehoved, mangler den lodrette kode i nederste venstre hjørne. Bilag 85, og især side 4 blev fremlagt af rettighedshavers advokat, efter at H1 ApS havde bevist, at den "originale telefon benævnt Item B" i bilag 26 ikke kunne have teksten "Made by G4", jfr. bilag 19, hvor der kun kunne være teksterne "Made in Sweden" og "Made in China". Men pludseligt kunne rettighedshaver fremfinde et bilag der kunne understøtte teksten. Problemet er blot, at side 4 af bilag 85 mangler den nederste venstre kode, hvilket kunne være et bevis for, at side 4 i bilag 85 er fremstillet af rettighedshaver til brug for sin bevisførelse. Forinden at bilag 85 blev fremlagt af rettighedshaver, havde


text:
H1 ApS advokat anmodet rettighedshavers advokat om at fremlægge alle de tekster der kunne stå på telefonens I-MEI label, hvorefter rettighedshaver fremlagde bilag 19. Herefter kunne H1 ApS straks konstatere at der ikke var overensstemmelse mellem bilag 19 og bilag 26. Bilag 19 er fremlagt af rettighedshavers advokat den 20/1 2010. Den 19/3 2010 gør H1 ApS opmærksom på, at der er misinformation, idet "Made by G4" ikke kan fremgå af teksterne på telefonens I-MEI label jfr. bilag 19, side 3. Den 30/3 2010 fremlægger rettighedshavers advokat så bilag 85, der tilsyneladende er produceret til brug for at vise, at rettighedshaver ikke har misinformeret retten, men bilag 19 og bilag 85 er i modstrid med hinanden, tillige med at bilag 85, side 4 (og kun side 4) mangler den lodrette kode i nederste venstre hjørne.
 Anbringende nr. 48
 I bilag 81, side 2 redegør rettighedshavers advokat for, hvordan rettighedshaver kan påstå, at telefonen mærket B ifølge bilag 58 er en model M2. Her henviser rettighedshavers advokat til, at dette bl.a. fremgår af foto A, der i denne sag er fremlagt som bilag 58. Det er en fuldstændig vanvittig påstand, der tilmed er 100% løgn. Dette vil vi bevise ved at fremlægge gummipropper, herunder forskellige varianter, som beviser i sagen, og hvordan de kan aftages og påmonteres en telefon. En aftagelig gummiprop kan aldrig være noget bevis for, hvilken variant en telefon model kan være. Det fremgår i stedet af telefonens I-MEI label, f.eks. bilag 19, bilag 85, bilag 26 og bilag 58. Dette beviser også at rettighedshaver, der som den eneste i verden har adgang til alle oplysninger, førte sagen på skrømt, og ville bruge alle midler for at vinde sagen. Dette understøtter påstanden om, at de af SKAT ulovligt udleverede telefoner er blevet manipuleret og/eller ombyttet. Bemærk tillige, at rettighedshaver fra sagens start ville fremlægge telefonerne mærket A og B som eksempler på originale telefoner i et syn og skøn, ligesom de blev anvendt til en rapport, der blev fremlagt for Sø & Handelsretten. At rettighedshavers advokat skriver, at dette bl.a. fremgår af Foto A, må betyde, at advokaten mener, at det også fremgår andre steder. Dette har vi ikke kendskab til at det gør, ligesom rettighedshavers advokat heller ikke har henvist til andre steder end Foto A. Igen viser det, at rettighedshaver ikke ved, hvad der er sandheden om sine egne produkter.
 Anbringende nr. 49
 Kort gennemgang af bilag nr. 77, fra en anden sag ved Sø & Handelsretten, hvor rettighedshavers advokat også var LS, mens rettighedshaver var G5, og ikke G4 som i H1 ApS ́s sag ved Sø & Handelsretten. G4 ejede 50% af G5. Bilag 77 beviser at rettighedshavers advokat fører sager uden at kunne bevise de påståede ulovlige handlinger. Bilag 77 beviser også, at den sag som rettighedshaver anlagde mod H1 ApS ved Sø & Handelsretten ikke var ført på usædvanlig vis af rettighedshavers advokat. Rettighedshaver fremturer med mange påstande, uanset at de er bekendt med, at det er falske påstande. Formålet er alene


text:
at stoppe parallelimport, koste hvad det koste vil, både for rettighedshaver men især også for modparten.
 Anbringende nr. 50
 En producent er den eneste i verden der har adgang til alle informationer om producentens egne produkter. Derfor er det særdeles belastende for en sagsøgt (H1 ApS ved Sø & Handelsretten) når producenten fremlægger falske, modstridende og manipulerende beviser og oplysninger / påstande. Det vil være ekstremt svært for en anklaget at bevise, at en producent har fremlagt forkerte oplysninger. Det bliver ikke mindre svært, når producenten tilmed for hjælp af SKAT, der lokkes af producentens advokat til at udlevere alt bevismateriale. SKAT er naturligvis fuldt ansvarlig for egne handlinger, især når SKAT bevidst handler i modstrid med lovgivningen, og især i modstrid med en lovgivning som de dokumenteret har fuldt kendskab til.
 Mange af de ovenstående anbringender beviser, at det på ingen måde kan være usandsynligt, at rettighedshaver og dennes advokat kan have manipuleret og/eller ombyttet de af SKAT ulovligt udleverede telefoner, og at det således ikke er de udleverede telefoner der er sendt til SKAT den 6/3 2014 og sendt til advokat JJ den 23/8 2011.
 SKAT har anført følgende i sit påstandsdokument til støtte for sine påstande:
 1. Sagens kerne:
 Spørgsmålet om sagsøgerens krænkelse af G4s intellektuelle ejendomsret er endeligt afgjort ved Sø- og Handelsrettens dom af 9. oktober 2012 (bilag M) og kan derfor ikke gøres til genstand for prøvelse - eller bevisførelse - under nærværende sag.
 Det fremgår dog tydeligt af bl.a. sagsøgerens processkrift 2 af 14. august 2015 (f.eks. s. 6 nederst) og sagsøgerens processkrift af 22. oktober 2015, at sagsøgeren med nærværende sag reelt søger at anfægte Sø- og Handelsrettens dom (bilag M). Sagsøgerens indsigelser imod Sø- og Handelsrettens dom vedrører G4s (advokats) påståede forfalskning af beviser og fremførelse af urigtige oplysninger i øvrigt under sagen ved Sø- og Handelsretten. Det fremgår således af sagsøgerens processkrift af 4. februar 2015, s. 2 og s. 5, at sagsøgerens anmodning om syn og skøn i nærværende sag skulle dokumentere forhold vedrørende bevisførelsen under sagen ved Sø- og Handelsretten, herunder G4s "falske beskrivelser af deres egne telefoner", jf. a.st., s. 5. Tilsvarende fremgår det af sagsøgerens processkrift af 4. februar 2015, s. 9-10 om baggrunden for sagsøgerens indkaldelse af NP som vidne, at "Formålet er et led i bevisførelsen for, at G4 har fremsat falske påstande og fremlagt falske beviser." Det fremgår derudover af sagsøgerens processkrift af 22. oktober 2015, s. 4, at sagsøgeren som bilag 82 har fremlagt "en oversigt på 26 sider, der viser nogle af de mange urigtige forhold og påstande som rettighedshavers advokat påstod i løbet af sagen ved Sø & Handelsretten."
 Sagsøgeren kunne - og skulle - have anfægtet Sø- og Handelsrettens dom i overensstemmelse med de appelmuligheder, der følger af retsplejeloven. Sagsøgeren ankede da også Sø- og Handelsrettens dom til Højesteret, og det skyldtes alene sagsøgerens egne forhold, at Højesteret afviste sagen (i UfR 2014.789 H, jf. bilag N). Sagsøgeren kan ikke under nærværende sag anfægte Sø- og Handelsrettens dom, men


text:
må i givet fald søge sagen ved Højesteret genoptaget efter reglerne om ekstraordinær genoptagelse, jf. retsplejelovens § 399.
 Sagsøgerens beskyldninger imod G4s advokat om strafbare forhold kan heller ikke afgøres i sagen anlagt mod SKAT.
 2. I forhold til sagsøgerens påstande 1-6:
 Til støtte for den principale afvisningspåstand gøres det gældende, at sagsøgerens påstande 1-6, således som de er udformet, er åbenbart uegnede til at indgå i en domskonklusion. Påstandene bør allerede af den grund afvises.
 Påstand 1-6 må i øvrigt anses for anbringender til støtte for sagsøgerens påstande om erstatning (påstandene 13-17 og 19). Sagsøgeren har derfor ingen retlig interesse i at få taget påstandene under selvstændig pådømmelse. Også af den grund bør påstandene afvises.
 Hvis (nogle af) påstandene ikke skulle kunne anses for anbringender, må de alligevel afvises, idet sagsøgeren ikke har godtgjort en retlig interesse i at få påstandene taget under pådømmelse. Sagsøgeren har nemlig ikke beskrevet, hvilken betydning en pådømmelse af påstandene skulle kunne få for sagsøgerens og SKATs indbyrdes retsstilling.
 Til støtte for den subsidiære frifindelsespåstand gøres det gældende, at SKAT efter systemet i Rfo 1383/2003 (Rådets forordning (EF) nr. 1383/2003 af 22. juli 2003 om toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder, og om de foranstaltninger, som skal træffes over for varer, der krænker sådanne rettigheder) ikke er rette sagsøgte, hvad angår spørgsmål om udlevering af mobiltelefonerne.
 Det følger således af Rfo 1383/2003, art. 13, stk. 1, jf. art. 10, stk. 1, at rettighedsindehaveren, når der er truffet afgørelse om suspension af frigivelsen af varer, skal indlede en procedure, der tager sigte på at fastslå, om en intellektuel ejendomsret er krænket, idet varerne ellers frigives.
 Ifølge § 5, stk. 1, i den dagældende lovbekendtgørelse nr. 1047 af 20. oktober 2005 (herefter "lbkg 1047/2005") kan varemodtageren under en sag, der er anlagt af rettighedsindehaveren, anmode retten om at tage stilling til, om betingelserne for suspension af frigivelsen af varerne efter forordningens art. 9, er opfyldt. Retten kan i den forbindelse træffe afgørelse om, at varerne skal frigives.
 Det fremgår videre af Rfo 1383/2003, art. 17, stk. 2, jf. stk. 1, litra a, at varer, der krænker en intellektuel ejendomsret afstås til statskassen til destruktion uden nogen form for erstatning, jf. også § 4, i den dagældende bekendtgørelse nr. 12 af 9. januar 2006.
 Påstandene angår sagens forløb fra varekontrollen den 19. oktober 2007 til og med Sø- og Handelsrettens dom af 9. oktober 2012 (bilag M). SKAT er ikke rette sagsøgte, hvad angår indsigelser med relation til dette forløb og spørgsmålet, om sagsøgeren havde krænket rettighedsindehaverens intellektuelle ejendomsret. Sådanne indsigelser må afgøres i den retssag mellem rettighedsindehaveren (G4) og varemodtageren (H1 ApS), som Rfo 1383/2003 foreskriver.
 Og i det foreliggende tilfælde er proceduren som omhandlet i Rfo 1383/2003, art. 13, stk. 1, jf. art. 10, stk. 1, blevet gennemført. Ved Sø- og Handelsrettens dom af 9. oktober 2012 (bilag M) blev sagsøgeren som anført dømt til at anerkende, at SKATs bestemmelse om suspension af frigivelsen af mobiltelefonerne var lovligt


text:
truffet og forfulgt, at betingelserne for suspension af frigivelsen af disse varer i henhold til Rfo 1383/2003 var opfyldt, og at varerne skulle afstås til statskassen til destruktion uden erstatning eller kompensation.
 Ex tuto gøres det gældende, at SKATs udlevering af mobiltelefonerne til rettighedsindehaveren ikke er i strid med hverken Rfo 1383/2003 eller bek. 12/ 2006.
 3. I forhold til sagsøgerens påstande 13-17 og 19:
 Uanset om det var lovligt, at SKAT udleverede alle mobiltelefonerne til rettighedsindehaverens advokat, er sagsøgeren ikke berettiget til erstatning og/ eller kompensation fra SKAT i anledning heraf.
 Dels skulle sagsøgerens indsigelse herom have været fremført under den retssag, som blev afgjort ved Sø- og Handelsrettens dom, jf. bilag M, idet sagsøgeren ikke under nærværende sag kan anfægte hverken dommen eller bevisførelsen (afsnit 3.1 nedenfor).
 Dels har sagsøgeren ikke lidt noget dokumenteret og erstatningsretligt værnet tab som følge af udleveringen af mobiltelefonerne (afsnit 3.2 nedenfor).
 Og dels er sagsøgerens påståede krav under alle omstændigheder forældede (afsnit 3.3 nedenfor).
 3.1. Sagsøgerens indsigelse vedrører reelt Sø- og Handelsrettens dom (bilag M)
 SKAT er ikke (erstatnings-)ansvarlig for rettighedsindehaverens påståede - og udokumenterede - strafbare forfalskning af beviser under sagen afgjort af Sø- og Handelsretten (bilag M).
 Endvidere kan sagsøgerens indsigelser vedrørende bevisførelsen under sagen ved Sø- og Handelsretten som anført ikke inddrages under nærværende sag. Sagsøgerens indsigelse om, at SKATs udlevering af alle 200 mobiltelefoner til rettighedsindehaverens advokat var ulovlig, skulle have været fremført under retssagen mellem G4 (rettighedsindehaveren) og sagsøgeren (som varemodtager), som blev gennemført i henhold til Rfo 1383/2003 (og afgjort ved Sø- og Handelsrettens dom, jf. bilag M). Den betydning, som udleveringen angiveligt skulle have haft for sagsøgerens bevisførelse, skulle ligeledes have været fremført under retssagen.
 Ex tuto gøres det gældende, at hverken Rfo 1383/2003, art. 9, stk. 3, eller bek. 12/2006 § 3, stk. 2, udelukker, at SKAT udleverer hele varepartiet til rettighedsindehaveren. Det skal i den forbindelse bemærkes, at sagsøgeren - under retssagen for Sø- og Handelsretten - opfordrede rettighedsindehaveren til at fremlægge komplette udskrifter fra IMEI-registeret over samtlige 200 tilbageholdte mobiltelefoner, hvilket i sagens natur ikke kunne ske uden udlevering af mobiltelefonerne til rettighedsindehaveren (G4). Og det var på den baggrund, SKAT udleverede hele varepartiet til rettighedsindehaveren, jf. bilag 9-10.
 Sagsøgeren har i processkrift 2 af 14. august 2015, s. 1, anført, at "telefonernes status er ændret fra at være nye telefoner til at være brugte telefoner hos rettighedshavers advokat." Sagsøgeren har imidlertid ikke fremlagt dokumentation for, hvem der i givet fald har brugt telefonerne (eller hvornår), og det kunne for så vidt være sagsøgerens direktør, der selv har brugt dem. Det er ikke SKAT, der skal bevise, hvem der har benyttet de to mobiler, cf. processkrift 2, s. 6. Under alle omstændigheder er SKAT selvsagt ikke ansvarlig for rettighedsindehaverens advokats eventuelle (uberettigede) brug af telefonerne. Brugen af telefonerne er i øvrigt irrelevant, idet det ikke er brugen af telefonerne, der har påført sagsøgeren et tab. Sagsøgerens "tab" er derimod en følge af, at telefonerne i henhold til Sø- og Handelsrettens retskraftige dom


text:
(bilag M) skulle destrueres uden erstatning eller kompensation.
 Det er ikke korrekt, at SKAT har forhindret gennemførelse af syn og skøn i sagen ved Sø- og Handelsretten (bilag M). Dels fremgår det af bilag 13, at der var enighed mellem sagens parter om udmeldelse af syn og skøn, idet der pågik forhandlinger om udformning af et skønstema. Dels fremgår det af bilag M, at Sø- og Handelsretten berammede et retsmøde den 3. september 2012 til formalitetsprocedure vedrørende bl.a. spørgsmålet om syn og skøn. Sagsøgeren udeblev imidlertid fra retsmødet den 3. september 2012, hvorfor selskabet blev dømt som udebleven. Det er naturligvis ikke SKATs ansvar, men derimod sagsøgerens eget.
 3.2. Sagsøgeren har ikke lidt et dokumenteret erstatningsretligt værnet tab
 Sagsøgerens påståede krav er i det hele grundløse.
 Det bestrides, at udleveringen af mobiltelefonerne til rettighedsindehaveren har påført sagsøgeren et (erstatningsretligt værnet) tab. Sagsøgeren anfører da også selv i sit processkrift af 4. februar 2015, s. 6, at "Selve udleveringen af telefonerne var ikke skadesvoldende". Det fremgår videre a.st., s. 7, at
 De skadesvoldende handlinger har i sig selv ikke medført nogen skade. Det var ulovligt at udlevere alle de tilbageholdte varer, men udleveringen i sig selv var ikke skadesvoldende for H1 ApS.
 Det bestrides derudover, at sagsøgerens påståede "tab" er en kausal følge af SKATs adfærd. SKATs adfærd, herunder udleveringen af telefonerne til rettighedsindehaveren, har således ikke forårsaget et tab for sagsøgeren. Sagsøgerens påståede "tab" er for så vidt angår sagsøgerens påstand 13 derimod en følge af, at telefonerne skulle destrueres, jf. Sø- og Handelsrettens dom (bilag M), og sagsøgerens tab i den forbindelse kan ikke overvæltes på SKAT. For så vidt angår sagsøgerens påstande 14-17 og 19 er de påståede "tab" dels en følge af, at sagsøgeren blev dømt som udebleven i Sø- og Handelsretten og dels en følge af, at sagsøgerens anke til Højesteret blev afvist. Disse "tab" er dermed ikke en følge af SKATs adfærd, men af sagsøgerens egen adfærd.
 For så vidt angår påstand 13 om "erstatning for den mulige salgspris for de tilbageholdte mobiltelefoner på 600.000 kr." bemærkes i øvrigt, at tabet er en følge af, at Sø- og Handelsretten gav rettighedsindehaveren dom for, at mobiltelefonerne skulle afstås til Statskassen til destruktion uden erstatning eller kompensation, jf. Rfo 1383/2003, art. 17, stk. 2, jf. stk. 1, litra a, og § 4, i den dagældende bekendtgørelse 12/2006, fordi retten i rettighedsindehaverens sagsfremstilling fandt støtte for, at sagsøgeren havde krænket rettighedsindehaverens intellektuelle ejendomsret. SKAT er uden skyld i, at sagsøgeren har gjort sig skyldig i en sådan krænkelse, og kan naturligvis ikke pålægges at erstatte sagsøgeren det tab, sagsøgeren led ved at måtte afstå varerne til Statskassen.
 Da telefonerne altså skulle destrueres uden erstatning eller kompensation, kan sagsøgeren under ingen omstændigheder få erstatning for telefonernes værdi.
 Det bestrides i øvrigt som udokumenteret, at sagsøgeren, der selv havde givet 205 kr. per mobiltelefon, kunne have solgt mobiltelefonerne til en stykpris på 3.000 kr. Den hævdede pris er uden sammenhæng med sagsøgerens egne oplysninger, jf. stævningen, s. 6, om, at


text:
der ikke var noget stort marked for telefonerne på grund af deres størrelse, vægt og manglende "tidsaktuelle" funktioner (som f.eks. kamera, bluetooth og GPS). Under alle omstændigheder er det alene en bruttofortjeneste, som vil kunne kræves erstattet.
 Sagsøgerens erstatningsposter under påstandene 14-17 og 19 hidrører fra sagsøgerens tabte retssag anlagt af rettighedsindehaveren og afgjort ved Sø- og Handelsretten henholdsvis Højesteret (bilag M-N). Sagsøgeren har ikke beskrevet faktiske og retlige omstændigheder, der kan begrunde et ansvar for SKAT til at erstatte de "tab", som sagsøgeren har lidt, fordi selskabet har tabt retssagen, herunder også ankesagen.
 Trods opfordret dertil i processkrift A, har sagsøgeren ikke fremlagt dokumentation for, hvilke af de omhandlede beløb, der faktisk er blevet betalt af sagsøgeren. Det bestrides derfor som udokumenteret, at sagsøgeren har afholdt nogen af de i påstande 14-17 anførte omkostninger.
 3.3. Sagsøgerens påståede krav er forældede
 Det gøres endvidere gældende, at sagsøgerens påståede krav under alle omstændigheder er forældede. SKAT forstår det i stævningen anførte således, at de ansvarspådragende handlinger, som ifølge sagsøgeren skulle begrunde erstatningskravene, blev foretaget i perioden fra den 25. oktober 2007 (hvor SKAT udleverede de første 2 mobiltelefoner til rettighedsindehaveren, jf. bilag B) til den 13. august 2008 (hvor SKAT udleverede de sidste 196 mobiltelefoner, jf. bilag 10), jf. sagsøgerens påstand 1 og sagsøgerens processkrift af 4. februar 2015, s. 6.
 For fordringer på erstatning eller godtgørelse for skade forvoldt uden for kontraktforhold regnes forældelsesfristen fra tidspunktet for skadens indtræden, jf. forældelseslovens § 2, stk. 4, og tidligere 1908-lovens § 2. Der er intet belæg for at antage, at de hævdede skader i lovens forstand skulle være indtrådt på senere tidspunkter end tidspunkterne for de hævdede skadegørende handlinger.
 Forældelsesloven trådte i kraft den 1. januar 2008. Ifølge lovens § 3, stk. 1, er forældelsesfristen 3 år. Var fordringshaveren ubekendt med fordringen eller skyldneren, regnes forældelsesfristen dog først fra den dag, da fordringshaveren fik eller burde have fået kendskab hertil, jf. lovens § 3, stk. 2. I et tilfælde som det foreliggende indtræder forældelse dog senest 10 år efter den skadevoldende handlings ophør, jf. lovens § 3, stk. 3, nr. 2.
 Forældelsesloven finder anvendelse også på tidligere stiftede fordringer, som ikke inden ikrafttrædelsesdagen er forældet efter de hidtil gældende regler, jf. lovens § 30, stk. 1. Forældelse indtræder dog tidligst den 1. januar 2011, medmindre fordringen inden dette tidspunkt ville være forældet såvel efter denne lovs bestemmelser som efter de hidtil gældende bestemmelser. I det sidstnævnte tilfælde anvendes det seneste tidspunkt for forældelsens indtræden.
 Af det anførte følger, at forældelsesfristen i relation til krav, som støttes på handlinger foretaget af SKAT inden 1. januar 2008, var sprunget 1. januar 2011, medens forældelsesfristen i relation til krav, som støttes på handlinger foretaget af SKAT ind til og med den 13. august 2008, var sprunget senest den 14. august 2011. Da sagsøgeren ikke forinden havde afbrudt fristerne, er sagsøgerens - eventuelle - krav forældede.
 Der er intet belæg for sagsøgerens standpunkt om, at selskabet var i utilregnelig uvidenhed om fordringernes eksistens. Det forhold, at


text:
sagsøgeren angiveligt først kunne "konstatere et tab" den 29. august 2011 (sagsøgerens påstand 12), er uden betydning for fastsættelsen af det tidspunkt, hvorfra forældelsesfristen skal regnes, jf. eksempelvis princippet i UfR 2012.3181 H.
 Det kan i forhold til de påståede kravs forældelse ikke tillægges betydning, at SKAT den 3. juli 2013 (bilag 4) oplyste, at sagsøgerens
 eventuelle krav ses, jf. § 3, stk. 3, nr. 2, i den nye forældelseslov at være undergivet 10-årig forældelse". Det anførte kan under ingen omstændigheder anses for et afkald på at gøre en allerede indtrådt forældelse gældende.
 Det er ikke korrekt, at SKAT i brev af 22. august 2014 (bilag 32) har bekræftet, at sagen ikke er forældet, jf. sagsøgerens processkrift af 18. januar 2015, s. 1. Følgende fremgår således af SKATs brev:
 SKAT bekræfter, at i relation til forældelseslovens § 21, stk. 5 er forhandlingerne om kravet afsluttet i og med nærværende tilkendegivelse. Vi tager dog også her forbehold for, at kravet ikke var forældet forud for nærværende tilkendegivelse. SKAT har ikke mulighed for at indgå aftale om udsættelse af forældelsesfristen." (min understregning).
 Skat har supplerende anført, at der i relation til sagsøgerens påstande 20-22 gøres det samme gældende som vedrørende sagsøgerens påstande 1-6.
 Parterne har procederet i overensstemmelse med det anførte.
 H1 ApS' påstande 1-6 og 20-22 er efter deres indhold for uklare og upræcise til, at de kan indgå i en domskonklusion, og disse påstande afvises derfor.
 H1 ApS søger ved de øvrige påstande at anfægte Sø- og Handelsrettens retskraftige dom af 9. oktober 2012, hvor det blandt andet blev fastslået, at de pågældende mobiltelefoner var varemærkeforfalskede og/eller piratkopier, og at varerne skulle afstås til statskassen til destruktion uden erstatning eller kompensation.
 En yderligere prøvelse af de forhold, der er omfattet af den nævnte dom, kan som følge heraf ikke ske under denne sag. Herefter, og da der heller ikke er påvist noget grundlag, hvorpå statskassen skulle være erstatningsansvarlig over for H1 ApS, og da H1 ApS heller ikke har dokumenteret at have lidt noget tab som påstået, tages SKAT's frifindelsespåstand til følge.
 Efter sagens udfald skal H1 ApS betale sagsomkostninger til SKAT med 150.000 kr. Beløbet udgør et passende beløb til dækning af SKATs udgifter til advokatbistand inklusive moms. Retten har ved fastsættelsen af beløbets størrelse lagt vægt på sagens genstand og omfang.
 H1 ApS skal i sagsomkostninger til SKAT inden 14 dage betale 150.000 kr. Sagsomkostningsbeløbet forrentes i medfør af rentelovens § 8 a.


text:
Nyhedsbrev nr. 79 - marts 2014 <!- ?xml version="1.0" encoding="utf-8"? -->
 Nyhedsbrev nr. 79 - marts 2014
 Mon dog de musiske fag styrkes?
 Folkeskolereformen i lokal praksis
 Kommentar af Henrik Petersen og Jens Raahauge
 Der er faktisk ikke grund til at tvivle på, at både undervisningens og kulturens ministre har de bedste intentioner for de praktisk/musiske fag i folkeskolen. Flere ministerie-arrangerede konferencer om emnet og utallige varmt formulerede dagbladsindlæg vidner herom.
 Både museernes skoletjenester og huskunstnerordningen er fremragende tilbud til landets skoler, selvom kapaciteten jo langt fra rækker til at give alle landets elever et tilbud.
 Det vil sikkert også være et positivt udkomme af, at skolerne skal samarbejde ”mere” med det lokale kulturliv end tidligere, herunder musikskolerne. Og det er tillidsfuldt og sympatisk, at ministrene synes at skolerne skal have fleksible muligheder for at opfylde de gode hensigter.
 Men det er lige nøjagtigt her, at man får sin tvivl om reformens gunstige betydning for de kreative/håndværksmæssige fag. For der er nemlig ikke så mange andre steder, der er omfattet af fleksibilitet, når det gælder den politiske tilgang til folkeskolen:
 Eksakte måletal for elevernes præstationer i stort set alle fag - dog ikke de kreative - og krav om markant forbedrede måleresultater i en række nøglefag. Helt fastlagte og væsentlige timeforøgelser for disse nøglefag. Krav om oprettelse af lektiecafeer osv.
 Faktisk er der så mange ufleksible krav, at der er uendeligt lidt tid tilbage af den varmt besungne understøttende undervisning. Den smule tid kan man så vælge at bruge på kreative fag, hvis den enkelte skole i øvrigt synes, det er vigtigt.
 Vi forstår godt den lidt skuffede musiklærer, der konstaterer, at der blev plads til en times bevægelse hver dag på alle klassetrin, mens der altså blev plads til krav om en times ekstra musik pr. uge i 1. og 5. klasse. For slet ikke at tale om alle de timer, der slet ikke bliver stillet krav om i billedkunst, drama, sløjd og håndarbejde.
 Vi kan også godt frygte, at skolerne i første omgang koncentrerer sig om de konkrete krav, de bliver målt og vurderet på, og så forholder sig lidt fleksibelt til det fleksible.
 Jens Raahauge er formand for Dansklærerforeningens foikeskolelærere.
 Dansk Kunstnerråd har samlet en arbejdsgruppe med deltagere fra de faglige lærerforeninger for folkeskolens kreative fag og en række medlemsorganisationer. Gruppen søger pt midler til et pilotprojekt, som viser at der kan etableres undervisningsforløb, hvor eleverne møder kunsten og arbejder sammen med professionelle kunstnere for relativt få penge.
 Tid til Rom
 Skandinavisk Forening tager imod ansøgninger indtil 1 april
 Nordiske kunstnere fra alle kunstarter kan søge om et ophold i Skandinavisk Forenings smukke kunstnerhus i Rom.
 Det 500 år gamle hus ligger centralt placeret i bydelen Trastevere. Der er plads til 5 kunstnere ad gangen, og der er fællesrum, wifi, arbejdsrum, køkken og en 200 kvm tagterasse.
 Opholdene skal være af mindst 1 måneds varighed, og kan afhængig af projektet også være længere. De vil som regel indeholde deltagelse i et offentligt kulturarrangement, hvor husets kunstnere præsenterer


text:
sine projekter for det italienske publikum. Den ene af Skandinavisk Forenings hovedopgaver er netop at skabe synlighed og interesse for nordisk kultur og nordiske kunstnere i Italien. Den anden er at drive kunstnerhuset.
 Den nuværende ansøgningsrunde vedrører perioden september 2014 - juli 2015. Der er et digitalt ansøgningsskema på foreningens hjemmeside circoloscandinavo.it, som skal bruges. Kriteriet for bedømmelse er kunstnerisk kvalitet. Der er hverken kvoter for lande eller kunstarter.
 Der er flere oplysninger på foreningens hjemmeside, og der er skandinaver i sekretariatet som gerne svarer på spørgsmål. Ring eller skriv i så fald til +39 066 875705 eller info(at)skandinaviskforening. org.
 Det videre arbejde med KuViBa.dk
 Ny medarbejder og nyt fokus
 Anne Hagen Berg blev i februar ansat som ny studentermedhjælper i Kunstnerrådet for at arbejde med KuViBa.dk. Hun læser til daglig til cand.mag. i historie på Københavns Universitet, og har ved siden af sine studier arbejdet i kulturbranchen på flere planer.
 Kulturvidensbanken KuViBa har nu eksisteret i tre år og indeholder knap 500 forskellige titler af kunst- og kulturpolitisk relevans, hvoraf mange er tilgængelige på nettet. Annes opgave er at skabe en større brugergruppe og større bevidsthed om KuViBa som et relevant værktøj for både kunstnere, kulturprofessionelle og studerende.
 Hun tager meget gerne imod input eller forslag vedrørende vidensbanken. Hun er på kontoret mandag og torsdag, og kan træffes på telefon 35384401, og kan desuden kontaktes på kuviba(at)dansk-kunstnerraad. dk.
 Er et kunststøttelegat en arbejdsindtægt?
 Ja og Nej siger Højesteret
 To sager, hvor SKAT’s fortolkning af reglerne blev stadfæstet af Højesteret i 2013 har skabt forundring i Kunstnerrådet og i kunstnerkredse generelt. Det var på denne baggrund, det afgående Kunstråd i december opfordrede til en undersøgelse af SKATs forvaltningspraksis ift. kunststøttesystemet.
 Den første drejer sig om hvorvidt en kunstner kan lade den livsvarige ydelse indgå som indtægt i sin virksomhed. Kunstneren, som er en anerkendt konceptkunstner, har modtaget den livsvarige ydelse siden 2003, og han har på den baggrund kunnet arbejde videre med sin genre, selvom den jo meget ofte ikke er salgbar. Højesteret mente imidlertid ikke at den livsvarige ydelse kunne indgå som indtægt i kunstnerens virksomhed, og det betød at den fik underskud over flere år og dermed blev bedømt som ikke-erhvervsmæssig - dvs. hobby. Det betyder følgeligt, at kunstneren ikke kan fratrække sine arbejdsmaterialer, og selvfølgelig heller ikke det underskud, som er opstået pga. afgørelsen.
 I den anden sag var der spørgsmål om hvorvidt en billedkunstner og en forfatter har ret til den lempelige legatbeskatning på arbejdslegater, som de har modtaget fra Statens Kunstfond. Her afgjorde Højesteret at legaterne skulle beskattes som almindelig arbejdsindtægt, selvom der ikke bliver stillet krav om, at der skal arbejdes for legatmidlerne.
 I begrundelsen for den første dom skriver Højesteret, at den livsvarige ydelse tildeles alene på grundlag af en vurdering af kvaliteten af den hidtidige kunstneriske produktion, og ydelsen er ikke et vederlag for konkrete arbejder og produkter.
 Om den anden skriver højesteret i begrundelsen: et arbejdslegat kan betragtes som en form for vederlag til kunstneren for samfundets mere generelle nytte af


text:
den kunstneriske produktion.
 Med tanke på at både hædersydelser og arbejdslegater fra Statens Kunstfond tildeles på baggrund af kvaliteten af modtagerens hidtidige kunstneriske produktion, er dommene foruroligende. I det første tilfælde, hvor det ville være til gavn for kunstneren, er der i Højesterets øjne ikke tale om et vederlag. Mens Højesteret i det næste tilfælde, hvor det er til gavn for staten, finder, at der er tale om et vederlag. Tydeligvis mener Højesteret, at SKAT både skal kunne blæse og have mel i munden.
 Dansk Kunstnerråd bakker til fulde op om kravet om at Kulturministeriet og Skatteministeriet går sammen om at undersøge problematikken. Og det bliver nok nødvendigt, at Kulturministeriet tager det første skridt.
 Opdatering af skattevejledningen på vej
 Den digitale udgave af skattevejledningen er ved at blive opdateret, og Kunstnernes Beskatning 2014 vil foreligge på Kunstnerrådets hjemmeside omkring 1. april.
 Kunstnernes Beskatning 2013 vil stadig være nyttig til årets selvangivelse. Det trykte udgave kan købes til 90 kr inkl. moms og forsendelse fra Dansk Kunstnerråd!
 Opgaven forstået!
 Udstillingsaftale mellem billedkunstnere og kunsthaller på plads
 Det er lykkedes for Billedkunstnernes Forbund, Unge Kunstnere og Kunstformidlere og Foreningen af Kunsthaller i Danmark at forhandle sig frem til en standardaftale, der giver kunstnere og institutioner klare linjer for samarbejdet omkring kunstudstillinger.
 Hvem sørger for transporten af værkerne? Hvem hænger dem op? Hvordan er de forsikret? Hvem laver PR for udstillingen? Er der særlige aktiviteter og hvem står for dem? Har kunstneren rejseudgifter og hvem betaler dem? Og skal kunstneren have et udstillingshonorar? Udover visningsvederlaget, som udelukkende kompenserer kunstnerne for udlån og visning af værker, har området været ureguleret, både når det drejer sig om fordeling af arbejdsopgaver og betalingen af dem. Den nye aftale indebærer, at kunstneren og udstillingsstedet sammen beslutter, hvordan alle forhold i forbindelse med udstillingen lægges i professionelle rammer.
 Aftalen, den første af sin art, er et stort skridt frem for billedkunstområdet og lanceringen blev da også fejret med champagne og kulturministerens tilstedeværelse ved et arrangement hos Statens Værksteder for Kunst den 25. februar.
 ”Denne aftale sikrer ikke, at kunstnerne honoreres for alle de timer, de bruger på at tilrettelægge en udstilling, men den sikrer, at der fx er rene linjer om, hvor vidt der betales honorar eller ej, og hvem der i øvrigt står for at løse hvilke opgaver. Det kommer alle parter til gode, at vi på denne måde professionaliserer aftalekulturen,” siger Bjarne W. Sørensen, formand for Billedkunstnernes Forbund.
 ”Vi er stolte af at kunne bidrage til bedre og mere transparente arbejdsforhold i kunstverdenen,” siger Marie Thams, formand for Unge Kunstnere og Kunstformidlere.
 Aftalen bakkes også op af Organisationen af Danske Museer, og det er alles forhåbning at aftalen bliver retningsgivende for al udstillingsvirksomhed i Danmark - både i privat og offentligt regi.
 Se standardaftalen her!
 Folkemøde under forberedelse
 Rosengade - Kunst & Kultur Live og Kulturens Telt på havnekajen
 Igen i år vil Dansk Kunstnerråd være engageret i Folkemødet på Bornholm den 12.-14. juni. Sammen med en række organisationer fra kunst- og kulturområdet - herunder 9


text:
af vores medlemsorganisationer - er vi en del af Rosengade - Kunst & Kultur Live i haven bag en af Allinges gårde, et stenkast fra havnemolen med god plads til to scener, cirkustelt og bar. Her vil man kunne opleve kunstneriske processer i praksis, aktuelle kulturpolitiske debatter og livemusik og andre performances fra kl. 17 og hele aftenen. Kunsten og kulturen som dannende faktor og Kunsterhvervene som vækstfremmere vil være overordnede temaer i debatterne, som vil blive ledet af Anders Breinholt, Lene Johansen og Jakob Illeborg.
 På havnen står de tre komponistorganisationer for Kulturens Telt, i samarbejde med en række andre organisationer og institutioner. Teltet opbygges med café og en intim scene, hvor der hver dag under folkemødet vil blive både underholdning, kulturdialog og skarpe debatter. Her vil man kunne opleve politikere i debat om kulturens forhold og udfordringer, eller hænge ud med en kop kaffe og fordøje de politiske indtryk. Kulturens Telt vil også løbende byde på intime kultursmagsprøver ”live”. Kulturens Telt er åbent om dagen.
 Programmer vil følge senere. Hvis man ønsker at høre om mulighederne for at deltage i Rosengade eller i Kulturens Telt kan man kontakte de to koordinatorer:
 Rosengade - Kunst og Kultur Live: Jakob Brixvold, Dansk Live, jakob(at)dansklive. dk
 Kulturens Telt: Tjill Dreyer, DJBFA, td(at)djbfa. dk


text:
Skat.dk: Opgørelse af afskrivningsgrundlaget for distributionsnet m.v. i et vandforsyningsselskab
 SKM2018.627.HR
 Handelsværdi, udgangspunkt, nedskrevne, genanskaffelsesværdier, transaktion, skøn, ejendomsvurdering, handelspris, armslængde
 Sagen angik opgørelse af den skattemæssige indgangsværdi af aktiver, som en kommune havde indskudt i et vandforsyningsselskab. Overdragelsen var omfattet af ligningslovens § 2, og den skattemæssige værdi af de overdragne aktiver skulle således fastsættes efter denne bestemmelse.
 Højesteret udtalte, at det for vandforsynings- og spildevandsvirksomhed gælder, at der påhviler selskaberne en forsyningspligt, og at ”hvile i sig selv”-princippet indebærer, at der ikke kan tjenes penge på aktiviteterne. Højesteret fandt på denne baggrund, at det afgørende for den skattemæssige værdiansættelse af aktiverne måtte være, hvilken værdi aktiverne måtte skønnes at have haft for vandselskabet. Højesteret fandt, at den beregningsmetode, hvorved den regulatoriske værdi opgøres som et gennemsnit af den nedskrevne genanskaffelsesværdi og den nedskrevne anskaffelsesværdi (den såkaldte POLKA-værdi), var et rimeligt udtryk for, hvorledes aktivernes værdi efter ligningslovens § 2 burde fastsættes.
 Den Juridiske Vejledning 2018-2. C.D.5.3.13
 Den Juridiske Vejledning 2019-1 C.D.11.13.1.3.3
 Tidligere instans: Landsskatterettens afgørelse, jr.nr. 11-0301848
 Tidligere instans: Østre Landsrets dom, SKM2018.179.ØLR
 (v/Kammeradvokaten v/adv. Steffen Sværke og advokat Sune Riisgaard)
 Thomas Rørdam, Jon Stokholm, Vibeke Rønne, Jens Peter Christensen, Lars Hjortnæs, Lars Apostoli og Kristian Korfits Nielsen.
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 24. afdeling den 16. januar 2018 (SKM2018.179.ØLR)
 Appellanten, H1, har som for landsretten nedlagt påstand om, at Skatteministeriet skal anerkende, at selskabets skattemæssige afskrivningsgrundlag for indkomståret 2007 som selvangivet skal opgøres til henholdsvis 203.438.000 kr. for distributionsnet og 11.573.000 kr. for ejendomme, subsidiært at sagen hjemvises til fornyet behandling hos Skattestyrelsen.
 H1 har anført navnlig, at de overdragne aktivers handelsværdi, jf. ligningslovens § 2, må fastsættes til den nedskrevne genanskaffelsesværdi eller til den regulatoriske indgangsværdi baseret på det pris- og levetidskatalog, som er godkendt af Forsyningssekretariatet
 i henhold til vandsektorlovgivningen (den såkaldte POLKA-værdi, der er gennemsnittet af den samlede nedskrevne genanskaffelsesværdi og den samlede nedskrevne anskaffelsesværdi).
 Skatteministeriet må godtgøre, at der findes en værdiansættelsesmetode, der er mere egnet til at fastsætte handelsværdien end en af disse to værdiansættelsesmetoder. Det må tages i betragtning, at det efter lovgivningen på området ikke er muligt at tjene penge på vandforsyningsvirksomhed, jf. ”hvile i sig selv”-princippet, og at der derfor ikke findes et almindeligt frit marked, som handelsværdien af de overdragne aktiver kan fastsættes på baggrund af. Det savner således mening, når det i forarbejderne til vandsektorlovgivningen er anført, at handelsværdien er afgørende, i hvert fald hvis det er i et almindeligt frit marked. Den handelsværdi, som ifølge lovgiver skal finde anvendelse ved opgørelse af den skattemæssige indgangsværdi, må derfor tilnærmes på anden måde.
 Der er ikke grundlag for at anvende DCF-modellen (”discounted cash flow”), heller ikke i tillempet form, sådan som SKAT har gjort. Den anvendte tillempede DCF-model er ikke egnet til at fastsætte handelsværdien. Dette har skønsmanden fastslået i sit svar på spørgsmål E, hvor det er anført, at de regulatoriske krav i vandsektorlovgivningen ikke muliggør, at der skabes et frit ”cash flow” i et vandselskab. De midler, der tilvejebringes ved hjælp af effektivisering,


text:
skal enten geninvesteres i selskabets anlæg mv. eller anvendes til at sænke priserne. Da det ikke tillades at skabe et frit ”cash flow”, kan man heller ikke med mening operere med en diskonteringsfaktor, som skal omfatte bl.a. det risikofrie afkast i den investerede virksomhed og en risikopræmie. Den anvendte DCF-model er således – som anført af skønsmanden – ikke egnet til at fastsætte handelsværdien af de overdragne aktiver. Modellen fører endvidere til et åbenbart urimeligt resultat, og SKATs skøn skal også af den grund tilsidesættes. Anvendelse af modellen fører reelt til, at aktiverne ingen handelsværdi havde på overdragelsestidspunktet. Dette er uforeneligt med lovgivers forudsætning om, at vandsektorens aktiver havde betydelig værdi, og med lovgivers forventning om, at skattepligten for vandselskaberne ikke ville have nogen umiddelbar provenuvirkning på hverken kort eller mellemlangt sigt, fordi selskaberne som følge af åbningsbalancerne ville have store afskrivninger. Lovgiver har således ikke tilsigtet en værdiansættelsesmetode, der baserer sig på DCF-modellen, og denne model er heller ikke nævnt noget sted i forarbejderne til vandsektorloven eller den hertil knyttede samlelov.
 De værdiansættelsesmetoder, som vandselskabet ønsker anvendt, er ikke i strid med vandsektorlovgivningen. Der er ikke grundlag for at sige, at lovgivningsmagten i forbindelse med vedtagelsen af denne lovgivning har afvist metoderne. Hverken miljøministerens svar af 14. april 2009 på spørgsmål 5 fra Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg eller notater fra Skatteministeriet med kommentarer til høringssvar kan ses som udtryk for, at lovgiver har afvist værdiansættelse på baggrund af nedskrevne genanskaffelsesværdier eller POLKAværdier. Det gælder således bl.a. Skatteministeriets kommentarer til et høringssvar fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, hvor der blev rejst spørgsmål om i vandsektorlovgivningen at fastsætte en tilsvarende overgangsordning som på el-området. Tværtimod taler bl.a. de provenumæssige forventninger i bemærkningerne til forslaget til samlelov og bemærkningerne i samme lovforslag om, at der ved opgørelsen af handelsværdien skal skelnes mellem city, by og land, for, at værdiansættelsen skal ske på baggrund af omkostninger forbundet med vandforsyningsvirksomhed.
 Den nedskrevne genanskaffelsesværdi og POLKA-værdien er udtryk for, hvad aktiverne er værd set i forhold til, at der ikke er noget marked at sælge vandforsyningsvirksomhed i.
 Skønsmanden har således i svaret på spørgsmål F anført, at ”en måling af de indskudte aktiver til en eller anden form for genanskaffelsesværdier er mere velegnet” end den af SKAT anvendte DCF-model til at ansætte handelsværdien af overdragne aktiver. Som skønsmandens svar viser, er det relevant ved opgørelsen af den skattemæssige indgangsværdi at inddrage POLKA-værdien. POLKA-værdien er fastlagt af en anden myndighed og vil danne grundlag for fremtidig indtjening i selskaberne ved indregning i prisloftet. Anvendelse af disse standardpriser sikrer et ensartet værdiansættelsesgrundlag for vandselskabernes aktiver, og værdierne er dermed det bedste bud på en handelsværdi af aktiver, der indgår i vandforsyningsvirksomhed omfattet af ”hvile i sig selv”-princippet. POLKA-værdierne er ikke beregnet for 2007, men skønsmanden har i svaret på spørgsmål F udtalt, at dette ikke ændrer ved POLKA-værdiens relevans.
 Den opgjorte regnskabsmæssige værdi af de overdragne aktiver i vandselskabets årsrapport for 2007 kan ikke indgå som et bevismoment ved opgørelsen af aktivernes skattemæssige indgangsværdi. Der er ikke


text:
tale om sammenfaldende vurderinger, men om forskellige balancer, da den regnskabsmæssige værdi er fastsat på et tidspunkt, hvor der var usikkerhed om metoden til opgørelse af den skattemæssige indgangsværdi, og da der må udvises forsigtighed ved fastlæggelsen af den regnskabsmæssige værdi, der tjener et andet formål end den skattemæssige åbningsbalance.
 Vandselskaberne har under alle omstændigheder krav på, at den nedskrevne genanskaffelsesværdi anvendes, da der foreligger en fast administrativ praksis herfor eller i hvert fald er sket en ”lovfæstelse” af denne værdiansættelsesmetode i forbindelse med vandsektorlovgivningens tilblivelse.
 Hvad særligt angår værdiansættelsen af de overdragne ejendomme, må denne ske i overensstemmelse med valuarrapporten, der blev udarbejdet i forbindelse med udskillelsen af kommunens vandforsyningsaktiviteter.
 Hvis Højesteret ikke finder at kunne lægge de opgjorte beløb i vandselskabets principale påstand til grund, bør sagen hjemvises til fornyet behandling hos Skattestyrelsen.
 Skatteministeriet har anført navnlig, at kommunens overdragelse af aktiver til vandselskabet ubestridt er omfattet af ligningslovens § 2. Den skattemæssige indgangsværdi skal dermed fastsættes til det, som kommunen kunne have solgt aktiverne for til en af kommunen uafhængig part. Hverken den nedskrevne genanskaffelsesværdi eller den regulatoriske indgangsværdi godkendt af Forsyningssekretariatet (POLKA-værdi) udtrykker handelsværdien efter ligningslovens § 2.
 Lovgiver har afvist, at den nedskrevne genanskaffelsesværdi kan anvendes som skattemæssig værdiansættelsesmetode for vandsektoren. Det er eksplicit sket i miljøministerens svar på spørgsmål 5 fra Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg vedrørende forslagene til vandsektorlovgivning, hvor det er anført, at nedskrevne genanskaffelsesværdier kun kan anvendes, hvis vandselskabet dokumenterer, at de nedskrevne genanskaffelsesværdier konkret svarer til handelsværdien. Denne dokumentationspligt har vandselskabet ikke løftet, hvilket understøttes af skønsmandens svar på spørgsmål F og spørgsmål SS2, hvor det er anført, at genanskaffelsesværdier er noget andet end handelsværdier.
 Lovgiver har også afvist, at POLKA-værdier kan anvendes til at fastlægge den skattemæssige indgangsværdi. Dette er navnlig kommet til udtryk ved, at bemærkningen i et tidligere lovudkast om, at ”selskabernes reguleringsmæssige åbningsbalancer kan samtidig danne grundlag for de skattemæssige indgangsværdier”, ikke blev medtaget i det fremsatte forslag til vandsektorlov. POLKA-værdier anvendes af vandselskaberne til at foretage forsyningsmæssige afskrivninger, men heraf kan ikke sluttes, at POLKA-værdier så også kan anvendes som det skattemæssige afskrivningsgrundlag. Skønsmanden har i svaret på spørgsmål SS IA afvist, at POLKA-værdien udtrykker handelsværdien. Det kan ikke ændre herved, at det i bemærkningerne til vandsektorlovgivningen er anført, at opdelingen i city, by og land er relevant for opgørelsen af handelsværdien. Disse forhold afspejles i vandselskabernes budgetter, og SKATs anvendelse af en indkomstbaseret værdiansættelsesmetode (DCF-modellen) tager netop udgangspunkt i vandselskabernes budgetter. Dermed tages der i SKATs skøn hensyn til forskelle i omkostninger mv. i de forskellige zoner, og dette er en mere retvisende metode til at opgøre handelsværdien end at basere sig på eksempelvis, om vandledninger er placeret i kategorien ”by” eller ”city”. Ved – som SKAT har gjort – at basere værdien på vandselskabernes budgetter bruges den til enhver tid aktuelle værdi af aktivernes placering.
 Der er således ikke lovhjemmel til at anvende hverken den nedskrevne genanskaffelsesværdi eller POLKA-værdien, og der er da heller ikke nogen uafhængig part, der ville være villig til at


text:
købe de overdragne aktiver til en pris, som var baseret på en af disse to værdiansættelsesmetoder.
 SKAT har derfor været berettiget og forpligtet til at udøve et skøn over aktivernes handelsværdi. SKAT har skønsmæssigt ansat værdien af aktiverne på baggrund af en tillempet DCF-model. Denne model er som anført af Foreningen af Statsautoriserede Revisorer relevant at anvende, når det ikke er muligt at identificere nogen sammenlignelige handler mellem uafhængige parter, som kan bruges til at vurdere aktivernes markedsværdi. Forenklet udtrykt estimerer DCF-modellen markedsprisen ved at sammenholde den indtjening, som man kan opnå, hvis man køber aktiverne, med det afkastkrav, som en investor vil have, hvis vedkommende skal købe aktiverne. SKAT har tillempet modellen, idet der er taget hensyn til, at det foreløbige overskud, som vandselskabet kunne skabe, ikke kunne udloddes, men skulle geninvesteres i selskabet eller anvendes til at reducere vandpriserne. I stedet er der taget udgangspunkt i vandselskabets egne budgetter og heri opgjorte fremtidige indtægter, og på baggrund heraf er beregnet en nutidsværdi af indtægterne. Desuden er der fastsat et forsigtigt afkastkrav, ligesom den gennemsnitlige forventede restlevetid på de overdragne aktiver er opgjort ud fra vandselskabets årsrapport. De overdragne aktivers værdi er beregnet på baggrund heraf. Der er ikke grundlag for at tilsidesætte elementerne i SKATs tillempede DCF-model, og vandselskabet har således ikke godtgjort, at SKATs skøn hviler på et forkert eller mangelfuldt grundlag eller er åbenbart urimeligt. Der er ikke grundlag for at tage skønserklæringen til indtægt for, at SKATs skøn på baggrund af den tillempede DCF-model kan tilsidesættes, fordi der ikke skabes et frit ”cash flow”. Skønsmanden har ikke i svaret på spørgsmål E – eller andre svar – forholdt sig specifikt til den anvendte model, men kun udtalt sig generelt om DCF-modellens anvendelighed. Skønsmanden er ikke i stand til at pege på en metode, der er mere velegnet end SKATs metode, og som udtrykker handelsværdien inden for rammerne af ligningslovens § 2, jf. navnlig svaret på spørgsmål F og spørgsmål SS 2. Når skønsmanden ikke kan pege på en lovlig alternativ model, der er mere velegnet til at finde handelsværdien, kan SKATs metode ikke kritiseres for at være baseret på et forkert grundlag. Heller ikke vandselskabet har peget på en værdiansættelsesmetode, der er mere egnet end den tillempede DCF-model til at udfinde handelsværdien.
 Der foreligger ikke en fast administrativ praksis for at anvende nedskrevne genanskaffelsesværdier som den skattemæssige indgangsværdi, og denne værdiansættelsesmetode kan ikke anses for ”lovfæstet” i forbindelse med vandsektorlovgivningens tilblivelse.
 Hvis værdien af distributionsnettet skal fastsættes på baggrund af den nedskrevne genanskaffelsesværdi, bestrides den selvangivne værdi ikke. Med hensyn til værdien af de overdragne ejendomme må den offentlige ejendomsvurdering lægges til grund, jf. TSS-cirkulære 2000-9. H1 har ikke påvist, at en anden handelsværdi skal lægges til grund.
 H1 blev stiftet af Y11 Kommune med regnskabsmæssig virkning fra den 1. januar 2007 ved apportindskud af kommunens vandforsyningsaktiviteter, og kommunen ejede derefter aktierne i vandselskabet.
 Sagen angår opgørelse af den skattemæssige indgangsværdi af det distributionsnet og de ejendomme, som blev overdraget til H1 i forbindelse med


text:
udskillelsen af kommunens vandforsyningsaktiviteter. Indgangsværdien danner grundlag for vandselskabets skattemæssige afskrivninger på de overdragne aktiver.
 Overdragelsen er omfattet af ligningslovens § 2 om transaktioner mellem interesseforbundne parter, og den skattemæssige værdi af de overdragne aktiver skal således fastsættes efter denne bestemmelse.
 Værdiansættelsen efter ligningslovens § 2
 Af ligningslovens § 2, stk. 1, nr. 1, fremgår, at skattepligtige, der kontrolleres af juridiske personer, ved opgørelsen af værdien i forbindelse med en indbyrdes transaktion skal anvende priser og vilkår for handelsmæssige eller økonomiske transaktioner i overensstemmelse med, hvad der kunne være opnået, hvis transaktionen var afsluttet mellem uafhængige parter.
 Højesteret lægger i overensstemmelse med skønserklæringen, jf. svarene på spørgsmål A, A/B 1 og SS 2, til grund, at der som følge af de regulatoriske krav på området, herunder navnlig ”hvile i sig selv”-princippet, ikke er et marked for handel med vandforsyningsvirksomheder eller sådanne virksomheders aktiver, og at der ikke findes tilsvarende eller lignende transaktioner mellem uafhængige parter, som kan danne grundlag for en vurdering af værdien af H1s distributionsnet. Der kan således ikke i den foreliggende sag fastsættes en værdi af distributionsnettet baseret på, hvad dette kan sælges for i almindelig fri handel.
 Forarbejderne til ligningslovens § 2 indeholder ikke anvisning på, hvordan handelsværdien af overdragne aktiver nærmere skal fastsættes i en situation som den foreliggende. I den vandsektorlovgivning, som blev vedtaget i 2009, er der heller ikke taget nærmere stilling hertil.
 SKAT (nu Skattestyrelsen) har ved udøvelsen af sit skøn over de overdragne aktivers skattemæssige værdi anvendt en tillempet DCF-model (”discounted cash flow”). Skønsmanden har i svaret på spørgsmål E anført, at denne model ikke er egnet til at fastsætte handelsværdien af overdragne aktiver, idet et væsentligt element i modellen er det fremtidige frie ”cash flow”, der defineres som den likviditet, som skabes ud over det, der skal geninvesteres i virksomheden eller bevares i denne. Som følge af de regulatoriske krav kan der i vandsektoren ikke skabes et frit ”cash flow”, og det er ifølge skønsmanden derfor ikke meningsfuldt at operere med en diskonteringsfaktor, som er en forudsætning for DCF-modellen. Højesteret finder i overensstemmelse med skønsmandens besvarelse, at DCF-modellen ikke udgør et egnet grundlag for at opgøre den skattemæssige værdi af det distributionsnet, som er overdraget til H1.
 For vandforsyningsvirksomhed gælder, at der påhviler selskaberne en forsyningspligt, og at ”hvile i sig selv”-princippet indebærer, at der ikke kan tjenes penge på aktiviteterne. Højesteret finder på denne baggrund, at det afgørende for den skattemæssige værdiansættelse af distributionsnettet må være, hvilken værdi aktiverne må skønnes at have haft for H1.
 Som følge af overtagelsen af forsyningspligten har det for H1 været nødvendigt at råde over et distributionsnet. Udgangspunktet for værdiansættelsen må derfor være, hvad det under markedsmæssige betingelser ville have kostet for H1 at overtage det allerede eksisterende distributionsnet. Nettets nedskrevne genanskaffelsesværdi er et tilnærmet udtryk herfor. Alternativet for H1 ville være nyetablering af et distributionsnet. Efter ligningslovens § 2 skal værdien fastsættes i overensstemmelse med, hvad der ville være opnået, hvis transaktionen var afsluttet mellem uafhængige parter. Ved skønnet over, hvilken værdi


text:
det erhvervede distributionsnet bør fastsættes til, må der derfor også tages hensyn til, at kommunen som den sælgende part ikke havde noget at bruge distributionsnettet til efter H1’s overtagelse af forsyningspligten. H1 må derfor antages som den købende part at kunne have forhandlet sig til en lavere købspris for distributionsnettet end den nedskrevne genanskaffelsesværdi.
 På den anførte baggrund og i overensstemmelse med skønsmandens svar på spørgsmål F finder Højesteret, at den beregningsmetode, hvorved den regulatoriske værdi opgøres som et gennemsnit af den nedskrevne genanskaffelsesværdi og den nedskrevne anskaffelsesværdi (den såkaldte POLKA-værdi), er et rimeligt udtryk for, hvorledes distributionsnettets værdi efter ligningslovens § 2 bør fastsættes.
 Højesteret bemærker, at der i forarbejderne til vandsektorlovgivningen, herunder ministersvar afgivet under behandlingen af lovforslagene, ikke er tilstrækkeligt grundlag for at anse lovgiver for at have bestemt, at den metode, som POLKA-værdien beregnes efter, ikke kan anvendes til at fastsætte den skattemæssige indgangsværdi af overdragne aktiver.
 Højesteret har ikke fornødent grundlag for at fastslå, hvad POLKA-værdien ville udgøre i forbindelse med Y11 Kommunes overdragelse af distributionsnettet til H1.
 Højesteret finder det endvidere efter de foreliggende oplysninger uklart, om de ejendomme, der blev overdraget af Y11 Kommune til H1, udgjorde en integreret del af vandforsyningsvirksomheden, således at de ikke kunne sælges til udenforstående, men kun til H1.
 Højesteret finder på denne baggrund, at sagen bør hjemvises til Skattestyrelsen til fornyet behandling med henblik på fastsættelse af den skattemæssige indgangsværdi af de overdragne aktiver og tager herefter H1s subsidiære påstand til følge.
 Efter sagens udfald skal Skatteministeriet betale sagsomkostninger for landsret og Højesteret med i alt 2.449.187,50 kr. Heraf er 2.000.000 kr. til dækning af udgift til advokat, 439.187,50 kr. til dækning af udgift til skønsmanden og 10.000 kr. til dækning af retsafgift for landsret og Højesteret. Der er ved fastsættelsen af udgift til advokat taget hensyn til sagens værdi, principielle karakter samt arbejdets omfang og til, at sagen er blevet hovedforhandlet sammen med sagen vedrørende G1 (sag 27/2018).
 Sagen hjemvises til Skattestyrelsen til fornyet behandling.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal Skatteministeriet inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale i alt 2.449.187,50 kr. til H1.


text:
Valdemarsro https://www.valdemarsro.dk/wp-content/themes/valdemarsro16/assets/img/header-logo.png Ann-Christine Hellerup Brandt https://www.valdemarsro.dk/koldhaevede-boller/
 Dette er min yndlingsopskrift på koldhævede boller.
 De lækre boller er så nemme og kan varieres på mange måder og med forskelligt mel, gryn, frø og kerner. Derudover undgår man helt fuldstændig dej på fingrene, skal ikke bruge en røremaskine og opskriften er bare nem og god!
 Her får I så først og fremmest min bedste opskrift på nemme koldhævede boller – men læs også gerne med længere nede, hvor jeg fortæller lidt om fremgangsmåder og muligheder for at variere opskriften.
 Prøv også: min opskrift på lækre gulerodsboller >>
  8 stk.  10 timer
 3 dl hvedemel, evt. 1 dl mere
 1 dl havregryn, finvalset, *
 Tilsæt grahamsmel og havregryn. Rør rundt med en grydeske, tilsæt 3 dl hvedemel og salt.
 Dæk skålen med låg og sæt skålen i køleskabet.
 Tænd ovnen for max varme varmluft. Tag dejen op med en spiseske og sæt dem på en bageplade med bagepapir, pensl med vand.
 Når ovnen er varm sættes bollerne i ovnen og skru så temperaturen ned til 225 grader.
 15 minutter senere er der nybagte friske og sprøde boller.
 *Havregryn kan også erstattes af ruggryn, nødder, korn og/eller frø. Derudover kan man eksperimentere med at bytte om på målene af grahamsmel og hvedemel – det giver en anden krumme og begge dele bliver dejligt!
 Jeg har løbende eksperimenteret lidt med at lave de bedste koldhævede boller og denne er mine favoritversion af opskriften. Mine kriterier har været, at de skulle være super lækre, super nemme, sprøde udenpå og med en luftig og lettere sej krumme med masser af lufthuller. Bollerne skulle kunne laves på 5 minutters samlet arbejdstid og ellers passe sig selv. De skulle kunne laves uden røremaskine og uden at skulle røre ved dejen med fingrene – ja og så måtte de gerne kunne varieres lidt med forskellige meltyper, kerner, nødder osv.
 Jeg har bagt denne type boller i årevis, men uden at være helt bevidst om mængder og ovntemperaturer, det har været lidt på gefühl fra gang til gang. Det lykkedes at nedskrive min opskrift nu – og det er langt fra rocket science, tværtimod er det super nemt og der er et utal af variationsmuligheder. Det handler helt enkelt bare om vand, gær, salt og mel og en meget varm ovn. Det kan dog anbefales at bruge noget rigtig godt mel, det gør virkelig en kæmpe forskel!
 Dejen røres sammen om aftenen. Det tager omkring 3 minutter. Så sættes skålen blot i køleskabet overdækket med vitawrap eller en overskåret frysepose og et rent viskestykke. Næste morgen tændes ovnen på max varme som det første og bollerne sættes på en bageplade med bagepapir. Når den er varm sættes bollerne i ovnen, skru ned for varmen og 15 minutter senere er der nybagte boller. Det er da nemt.
 Hvis I ikke lykkedes helt som ønsket med opskriften eller ikke synes bollerne hæver helt nok – så byt rundt på mængden af hvedemel og grahamsmel næste gang. Der kan være ret stor


text:
forskel på forskellige mel-mærker, så det er lige med at finde den helt rigtige mængden til den mel I bruger.
 Her i påsken har vi spist bollerne med pink påskeæg til. Det er super nemt at trylle lidt magi i morgenmadsæggene, og det kan også sagtens gøre en hvilken som helst weekendmorgenmad med blødkogte æg lidt festligere. Bare et dryp frugtfarve i gryden sammen med æggene, når de koges.
 Boller Brød og Boller - samlet Brunch Madbrød Madpakke hits Morgenmad Opskrifter
 545 kommentarer
 1. april 2013 kl. 10:43
 De ser super lækre ud og er jo også lige efter mine kriterier på nemme, lækre boller :) de må prøves!
 2. april 2013 kl. 08:15
 Ja, det bliver vist ikke meget nemmere ;) God fornøjelse med dem
 18. januar 2016 kl. 13:09
 Super gode og nemme boller, tak for opskriften. Jeg har prøvet at komme en lille skvis danskvand i og det var en succes, så bliver de lidt mere luftige :-)
 18. januar 2016 kl. 21:30
 Det har jeg godt hørt om det trick, men endnu ikke prøvet det af. -det må jeg hellere gøre næste gang vi har danskvand i huset. Tak for at minde mig om det :)
 Helle Pedersen skrev:
 12. april 2017 kl. 21:36
 Bager dem her i påsken, det med dansk vand, vil jeg prøve. Jeg er blevet vild med at bage koldhævede boller, det er meget nemmere at lave end at skulle ælte dejen.
 Tak for opskriften. 👍😀
 Lena Benkert skrev:
 3. marts 2018 kl. 11:58
 Et skvæt Cola giver samme effekt :))
 6. maj 2018 kl. 10:15
 Der skal ØL i!! 😉
 Selvom jeg har fulgt din blog længe, har jeg endnu ikke rost dig for dit store arbejde. Elsker din blog og du inspirerer mig meget rent kulinarisk. Din blog er virkelig hyggelig og du forstår at skabe en beundringsværdig stemning om det mindste hverdagsprojekt. Jeg er kun 20 år, er lige flyttet hjemmefra og selv om jeg har lyst til at gå i krig med alle dine lækre opskrifter, så tillader studiebudgettet det desværre ikke. Jeg tænkte på om du ikke kunne have lyst til at lave nogle studievenlige lækre hverdagsretter? Jeg er vild med din zucchini bolognese – den hitter også tit ved veninderne hvis vi skal lave lidt nemt ;)
 2. april 2013 kl. 08:20
 Tusind tak, det er jeg virkelig, virkelig glad for at du synes, og det er virkelig sødt af dig at skrive det til mig.
 Jeg har en del budgetvenlige opskrifter i min opskriftssamling. Fx supper, brød og salater med kål og jeg skal nok tænke ind i flere budgetvenlige opskrifter løbende også :)
 1. april 2013 kl. 11:56
 Jeg eeeelsker selv at proppe mit bagværk med div. revet grønt – squash, gulerødder, you name it. Tror du det ville fungere i de koldthævede boller, eller vil det blive noget underligt noget? Lige meget hvad, er det helt sikkert en opskrift der skal prøves af meget snart! :-) God påske! Mvh Ísbjörg
 2. april 2013


text:
kl. 08:22
 Det kan man sagtens. Jeg synes også det er super lækkert med gulerødder og squash i bagværk. Da det afgiver en del væske, så skal man nok enten undlade en smule vand eller tilføje lidt mere mel.
 1. april 2013 kl. 12:25
 Hos os bringer farvede blødkogte påskeæg også lykke :) Og ja, der skal ikke så meget til for at skabe magi og dermed glæde! Æggene kan forresten også farves ved at putte lidt løgskaller i kogevandet.
 1000 tak for en hyggelig og inspirerende blog :) Bruger den flere gange om ugen – særlig som inspiration til madplanen, som jeg også printer ud herfra!
 2. april 2013 kl. 08:23
 Da jeg var barn farvede vi også med løgskaller, det var så hyggelig en tradition :) Tusind tak for de søde ord om min blog, det er skønt at høre
 19. oktober 2019 kl. 09:20
 Hvad farve bliver æggene hvis man koger dem med løgskaller?? Og løgskaller, er det bare skrællen fra løg eller?? Undskyld det dumme spørgsmål 🙈
 19. oktober 2019 kl. 14:06
 Ja, det er løgskallerne (skrællen) – prøv at lav en googlesøgning på farve æg med løgskaller og vælg billedesøgning, så kan du nemt se farverne.
 1. april 2013 kl. 12:39
 Uhm, nem og lækker opskrift! Den må jeg prøve :-)
 Tak for en skøn og inspirerende blog!!
 2. april 2013 kl. 08:24
 Rigtig god fornøjelse med den :) -og tusind tak for de søde ord!
 1. april 2013 kl. 12:52
 Dejlig inspiration på sådan en højhellig mandag, hvor man lige så godt kan give sig til at bage :)
 Ja, det er da en glimrende ide ;)
 1. april 2013 kl. 15:30
 Herhjemme bager vi også vores egne koldt-hævede boller hver weekend og nogen gange i løbet af ugen. Det har også taget mig en del tid og øvelse, at få dem helt rigtige. Rigtige for mig er når de er dejlig luftige og fuld af huller. Sådan lidt ciabatta-agtig:-) Jeg arbejdede på et tidspunkt sammen med en kok, som bagte de lækreste ciabatta brød. Jeg blev vildt frustreret over, hvor nemt han tryllede lækkert brød ud af ovnen, selvom det var samme opskrift som jeg brugte. Han lærte mig en smule om ælte-teknik og jeg fandt ud af, at det er vigtigt at arbejde luft ind i dejen, for at få et godt resultat.
 Så det gør jeg nu, og det giver et super resultat. Hvis jeg kort skal beskrive hvad jeg gør, så “skovler” jeg grydeskeen ind under dejen og løfter den lidt, så der kommer en lille luft-lomme under dejen nede i skålen. Dette gentages mange gange og der vil forekomme bobler inde i dejen som arbejder sig op mod overfladen. Håber det er til at forstå:-) Men det giver altså en super bolle.
 Den opskrift jeg følger er sådan ca.:
 500 g øko hvedemel (alternativ 400 g + 100 g grahamsmel)
 2 tsk havsalt (kommes i dejen når der er tilført lidt mel i vandet, ellers kan salten vist ødelægge


text:
nogen af gærcellerne).
 Det hele røres sammen og dejen drysses med lidt mel inden skålen puttes i en plastikpose med klemme og stilles i køleskabet til næste dag.
 Den minder meget om din, men nu får du også lige min (inkl ælte-foreslag;-))
 2. april 2013 kl. 08:30
 Uhm, det lyder som en dejlig opskrift og tak for tips med ælteteknik. Jeg har prøvet den (eller noget lignende) nogle gange. Det er så genialt og får virkelig gluten og proteiner i dejen til at arbejde – og så giver det gode armmuskler ;)
 1. april 2013 kl. 17:01
 Tusind tak for en fantastisk blog med inspirerende indlæg og de lækreste opskrifter!
 Jeg har aldrig før oplevet en blog med en stemning som din! Din livsglæde, din kærlighed til din familie, til madlavning og din evne til at værdsætte (og skabe) de små, skønne øjeblikke i livet er utrolig inspirerende!
 2. april 2013 kl. 08:31
 Hvor er det bare så sødt af dig at skrive sådan en dejlig hilsen! ♥
 Det er jeg simpelthen så glad for. Tusind, tusind tak!
 3. april 2013 kl. 11:00
 Du fortjener da at få at vide, hvor stor glæde (og inspiration, smil, mundvand mv.) din blog spreder ;)
 Hvor er du altså sød, Louise :) TAK ♥
 2. april 2013 kl. 12:23
 Hvor lyder det lækkert – vi er også til de koldhævede boller. Så nemt lige at slå dejen sammen om aftenen og så er der lækre nybagte boller om morgenen. Vi bliver nødt til at prøve dine en dag – mums ;)
 Mange hilsner og god solskinsdag fra Kamilla.
 3. april 2013 kl. 00:32
 det har da også bare været det dejligste solskin i dag :)
 2. april 2013 kl. 19:24
 Ja må tilslutte de andre, det er en fantastisk blog, der også (stort set dagligt) høre til hos mig.
 Og bollerne ser skønne ud, eleeeesker bare nybagte boller og rugbrød for den sags skyld, men efter at vi droppede brød (dvs. stivelse), 1. januar er det ikke så tit jeg bager mere.....Men det med æggene skal da helt klart prøves i weekenden, det har jeg aldrig prøvet og er sikker på det vil vække stor glæde hos vores 3 drenge ;o)
 3. april 2013 kl. 00:39
 Tusind tak, Sarah! Det er virkelig dejligt at høre :) Det gør mig så glad at dele opskrifter og andre små rare ting.
 Jeg kan ikke helt droppe brød, det smager simpelthen for godt ... ;) men jeg begrænser det også helst til et par gange om ugen, børnene får dog brød dagligt – så jeg bager tit til dem
 Jeg vil også huske æg-tricket til jul. Det er jo et ret fint nissetrick også ;)
 De ser lækre ud. Det er også lige præcis sådan nogle boller jeg kan overskue. Altså, jeg vil gerne give fuld kulinarisk skrue, men bollerne her smager glimrende så jeg tager den nemme løsning.
 Opskriften er meget lig den jeg mikser sammen (bortset fra at det varierer lidt fra gang til


text:
gang). Jeg har dog altid lidt sukker eller akachie honning i, som lige giver et rundt twist. Min favorit er også med lidt havregryn i, men så skal melmængden reduceres lidt ekstra. :)
 3. april 2013 kl. 23:02
 Uhm ja, jeg elsker dem også med havregryn :)
 Det er nemlig så super lækkert lige at kunne røre en dej hurtigt sammen og så nyde duften og smagen af lækkert nybagt brød dagen efter
 6. april 2013 kl. 00:02
 De ser ret lækre ud, og jeg har ligesom en del andre i tråden, forsøgt mig med denne slags. Problemet er bare, at de vil flade ud på papiret, og aldrig blive flotte runde boller, men kan man åbenbart ikke rigtig opnå begge dele :)
 6. april 2013 kl. 07:46
 Jeg synes det hjælper når ovnen er knaldvarm og bollerne formes og sættes direkte i ovnen, så får de lidt et chok og hæver op i stedet for ud ;)
 Denne version som jeg har lavet her flyder ikke ud hos mig, og det på trods af at min ovn bestemt ikke er verdensbedste eller specielt samarbejdsvillig ;)
 Jeg synes nu aldrig det bliver lige så godt, og synes nu også godt man kan se på billedet at de er lidt mere flade end ellers.
 6. april 2013 kl. 23:41
 Har lige (jeps, klokken halv tolv!;)) bikset denne dej sammen. Kan simpelthen ikke vente til i morgen tidlig! Og som min storebror og hans overnattende ven sagde da jeg fortalte dem om dejen; ‘orv, hvor LUKSUS! verdens bedste søster!!’ nåh, men tak da ;)
 8. april 2013 kl. 15:41
 He he, det er da også luksus og super lækkert!
 Jeg håber de blev gode :)
 Min boller blev SLET ikke sådan som du beskriver.. mine blev kompakte og kedelige.. Hvad kan jeg ha’ gjort forkert? jeg fulgte opskriften til punkt og prikke :-(
 Pas – det er svært for mig at sige. Jeg har testet den mange gange med succes.
 10. april 2013 kl. 23:35
 Herhjemmehar vi også altid sådan en koldhævet dej stående i køleskabet, så man altid kan lave boller... Så tager vi kun fra til de boller, vi vil bage og så bager vi videre på den samme dej næste gang; tilsætter bare lidt vand og mel og evt. en ærtstørrelse gær. Vi putter også rester i; havregrød, en sjat øl osv. Det fungerer lidt som en kæmpe surdej (dog slet ikke lige så syrlig). Vi lader dem så ikke efterhævne, men sætter det antal boller vi skal bruge på pladen og resten af dejen tilbage i køleren, og sætter så pladen i ovnen så de hæver mens ovnen varmer op, når ovnen er varm skal de ca. have 6-7 minutter mere, og så er der boller :) på den måde er det nemt også at få nybagte boller på hverdagsmorgener :) Og ja, må istemme- dejlig blog du har :)
 11. april 2013 kl. 14:15
 Ej, hvor er det smart! Tusind tak for tippet og inspirationen :) Det


text:
skal jeg altså prøve på et tidspunkt
 Og tak for de søde ord om bloggen også :)
 9. maj 2013 kl. 22:17
 God aften Ann-Christine.
 Jeg har netop fundet din blog da jeg ledte efter en ny opskrift på koldhævede boller og dine ser jo dejlige ud, og nemme... mit problem er bare at jeg lige står og mangler hele 3dl. grahamsmel! Og noget lig er nu sket et par gange, at jeg mangler de rigtige ingredienser og har så forsøgt mig med andre meltyper. Men selv er jeg ikke den store bagemester, og jeg har ikke den store tålmodighed med at eksperimentere og dermed sidde med morgenbrød der er tæt på uspiseligt – som det er endt med! Vil derfor høre dig om du ved hvorvidt det er muligt at bytte meltyper, er der nogen “regler”? Er der forskel på almindeligt mel og økologisk. Eksempelvis overvejede jeg nu at bruge fuldkorns spelt mel eller rugmel i stedet for grahamsmel.
 Måske er det et lidt omstændigt spørgsmål, så har fuld forståelse for hvis du ikke mener at det er “dit bord”...
 Tak fordi du deler dine opskrifter, kan se du glæder mange...
 12. maj 2013 kl. 21:46
 Beklager det sene svar – jeg håber du fandt ud af det :)
 Jeg plejer selv at tænke i samme meltype, og du får lige mine egne erfaringer her ... De 3 dl grahams mel ville jeg erstatte med hvedemel eller fuldkornsspelt. Det kunne også være fx 1 dl havregryn og 2 dl hvedemel.
 Hvedemel og spelt kan ofte fint erstatte hinanden, ligesom grahamsmel og fuldkornshvede. Ølandshvede er fantastisk og kan sagtens supplere eller erstatte hvede, spelt og fuldkornsmel. Rugmel smager anderledes og det bruger jeg helst i mere rugbrødsagtige brød.
 Jeg oplever selv at der er kæmpe forskel på mel, både økologisk og ikke økologisk, men også forskellige typer, måden de er behandlet og forarbejdet på osv. Det kan godt betale sig at give lidt ekstra for en god mel, fx er jeg ret glad for dem fra Meyers som jeg køber i Brugsen.
 Jeg håber du kan bruge det lidt
 20. maj 2013 kl. 08:46
 Super god opskrift! Og så nemt! Jeg kom lidt honning i og solsikkekerne og hørfrø og resultatet var rigtigt godt. Det er ikke sidste gang, jeg laver dem.
 Tak for en god og inspirerede blog. Du har mange spændende opskrifter, jeg vil kaste mig over.
 20. maj 2013 kl. 11:44
 Tak, det er jeg rigtig glad for at høre. Det lyder lækkert med solsikkekerner, honning og hørfrø i
 Christina Svane skrev:
 28. maj 2013 kl. 13:28
 Tak for en super opskrift :D lavede lige 6 potioner med 6 4-5 årige på mit arbejde idag. Super nem og meget børnevenlig opskrift og så slap vi for at have mel i hele køkkenet som vi plejer når vi bager :) er helt ærgelig over at jeg ikke skal åbne institutionen imorgen tidlig og smage de friskbagte boller
 25. juli 2013 kl. 12:00
 Supergode boller! Rigtig lækre med havregryn,


text:
müsli og honning :-)
 25. juli 2013 kl. 20:52
 Dejligt at høre – vi er også vilde med dem :)
 25. juli 2013 kl. 20:49
 Jeg ville bare lige høre kan denne dej , t koldhævede boller. klare en “overnatning” til ?
 Kh Stine :)
 25. juli 2013 kl. 20:57
 Jeg har ikke prøvet det, så det kan være at der er en risiko for at den overhæver og falder sammen. Måske kan den klare to overnatninger hvis man bruger halvt så meget gær.
 Lad mig endelig høre om det gik.
 -og selv tak :)
 Nicolai Nielsen skrev:
 26. juli 2013 kl. 18:34
 Herlig nem opskrift- har brugt den en del gange med forskellige kernetyper- alt virker!
 Jeg synes, jeg får et endnu bedre resultat, når jeg sætter bollerne ind på en ovnvarm plade- virker næsten lige som bagesten.
 Hvis jeg i stedet for at sætte dem med skeer, dypper hænderne i vand og spænder bollerne op, så bliver resultatet smukkere- (Og synet påvirker også smagssansen, såe..)
 27. juli 2013 kl. 07:48
 Dejligt at høre at du synes om den – og lækkert med en masse kerner!
 God ide med pladen. Det må jeg lige prøve :)
 29. juli 2013 kl. 10:36
 Hej så fik jeg lige et hul i sommeren, så jeg kunne fortælle om “de overnattende boller”...
 Jeg gemte halvdelen af min dej i køleskabet til andendagen, og de blev såååååååå lækre. så 2 nætter kan osse anbefales... så nu laver jeg en dobbelt portion, hvergang med forskellige mel sorter og kerner.. vil forsøge med tørret frugt og lign... :)
 30. juli 2013 kl. 09:47
 Hvor er det godt! Jeg er glad for at det blev super også med en dag ekstra hævning :) Jeg elsker også at prøve forskellige frugt, kerner, nødder, gryn og melkombinationer, det er så lækkert
 31. juli 2013 kl. 11:43
 Først og fremmest – Jeg er vild med din blog; faktisk så meget, at efter at have læst din blog i nogle måneder, har jeg fået mod på at starte min egen..
 Derudover er jeg helt vild med denne opskrift – så meget at jeg synes jeg må dele den med mine læsere – jeg har selvfølgelig lavet lidt om i opskriften, så den passer til mine “behov” og smag.
 Jeg har linket til dig og din opskrift på min side :)
 31. juli 2013 kl. 17:08
 Tusind tak! Hvor er det dejligt at høre at du er blevet inspireret til at begynde at blogge. Det er en skøn verden :) Og dejligt at du kan lide opskriften
 10. september 2013 kl. 08:43
 Hejsa! Sikke en flot side, du har lavet, og sikke en masse gode opskrifter :-)
 Jeg har prøvet dine koldhævede boller... Mine blev flade. Gør du noget særligt for, at dine hæver så fint op?
 Mange tak, det er dejligt at høre. Jeg tror måske der er en smule for lidt mel i, hvis de bliver for flade og så er der en del forskel på melsorter i forhold til


text:
hvordan de hæver. Måske skal du prøve med lidt mere hvede og lidt mindre gryn og grahamsmel næste gang.
 Benny K skrev:
 5. oktober 2013 kl. 15:08
 Jeg faldt lige over denne opskrift,og har lige lavet dejen,og den virker meget våd,skal den være det? Jeg er enormt dårlig til det med at bage for alle mine brød og boller bliver sådan nogle kanon kugler der er lige til at smide ud til fuglene,men jeg tror det er fordi jeg ikke kan lide og have dej på fingrene,og så hælder for meget mel i under æltning,så dejen bliver ALT for tør inden bagning,og derfor ville så prøve med en våd dej som denne opskrift som ikke skal æltes i hånden og dermed vil jeg jo ikke få dej på fingrene ;-)
 Men nu har jeg så prøvet din dej,men jeg er i tvivl om denne sætning “Dejen skal være til at røre i, men uden at være for flydende” hvad betyder det præcis? Den dej jeg har kan bestemt ikke formes til boller,men er meget våd,men jeg tør ikke tilføre mere mel af frygt for at de skal blive endnu en gang kanon kugler til skralde spanden. Vil dejen efter 24timer i køleskabet blive mere fast? Vil afsætning af dejen på en 250g varm plade “brænde” dejen så den ikke flyder ud,men hæver op ad under bagning? Eller skal jeg såfremt dejen bliver for våd,lave et brød i form denne gang,og tilføre mere mel næste gang? Ødelægger man ikke hævningen af dejen,når man tager den ud og smasker den over i en form? eller når man former dem til boller?
 Ellers tak for hvad der ser ud til at være en opskrift på rigtig lækre boller
 5. oktober 2013 kl. 16:39
 Det er jo virkelig svært at sige. Umiddelbart så lyder det som om du godt kan røre 1/2 dl mere mel i dejen. Men når du det ikke, så prøv bare at lade dejen være som den er og kom en smule mel på skeen og hænderne når du skal forme bollerne. Lad vær med at trykke på dejen, men bare lidt ret bollerne til med lidt mel.
 Bollerne flyder ikke ud på pladen, det at dejen er kold gør også at de også holder lidt på formen.
 Benny K. skrev:
 6. oktober 2013 kl. 13:24
 OK, moment of truth :-).. Bollerne blev rigtig gode. De er luftige,de hævede fint op under bagning,og blev bolle størrelse. Dog er smagen ikke helt god,jeg har kommet for lidt salt i,men det er ikke så vigtigt som at det er første gang nogensinde mine boller er dejligt luftige. Jeg brugte også lidt ahorn sirup,igen for lidt, til at give noget smag,så de smager udelukkende af den fuldkorns hvedemel jeg brugte i stedet for grahams mel,og jeg brugte solsikke kerner i stedet for ruggryn, men alt i alt er jeg rigtig godt tilfreds. Nu skal jeg bare fin tune opskriften og så tror jeg det bliver min “goto” opskrift fremover..
 7. oktober 2013 kl.