text:
i forhold til bruttolønsordninger. De var påvirket af terrorangrebet i de følgende år.
 Han ville ikke i 2003 have forventet, at CyberCity i 2005 kunne sælges for 1,3 mia. kr.
 Forholdet mellem Lehman Brothers og Advent var godt i begyndelsen, men de fortsatte med at blive ramt af prisjusteringer på ADSL og særligt på deres modembaserede-forretning. CyberCity havde haft forholdsvist høje priser på denne ydelse, men blev nødt til at reducere prisen for at beholde sine markedsandele. Det påvirkede selskabet en smule negativt i 2002. Dette skuffede Lehman Brothers, og det skabte et anspændt forhold mellem Advent og Lehman Brothers.
 Sø- og Handelsrettens kendelse af 5. oktober 2011 om afvisningspåstanden er omfattet af anken, jf. retsplejelovens § 253, stk. 4. Højesteret tiltræder, at der under de foreliggende omstændigheder ikke er grundlag for at fastslå, at aftalen mellem Klaus Riskær Pedersen og konkursboet tilsigter en omgåelse af reglerne om sagsomkostninger, der kan begrunde afvisning af sagen.
 Statsautoriseret revisor Klaus Honorés bedømmelse af værdien af CyberCity A/S var på linje med andre vurderinger i samme periode, bl.a. fra Bear Stearns og KPMG. Der er ikke gennemført syn og skøn, og Højesteret finder ikke grundlag for at fastslå, at statsautoriseret revisor Klaus Honorés fastsættelse af værdien af Klaus Riskær Pedersens tegningsrettigheder i CyberCity Holding A/S var behæftet med fejl, eller at det var forkert at konkludere, at tegningsrettighedernes markedskurs var 0 kr. Det forhold, at virksomheden et par år senere blev solgt for et væsentligt større beløb, kan – i hvert fald for en virksomhed i en omskiftelig branche som den foreliggende – ikke føre til et andet resultat.
 Den solvente likvidation af CyberCity Holding A/S blev gennemført som led i en rekonstruktion efter flere års betydelige driftsunderskud i CyberCity A/S og i overensstemmelse med selskabslovgivningens regler herom. Højesteret finder, at der ikke er grundlag for at fastslå, at der for nogen af de indstævnte foreligger ansvarspådragende forhold eller tilsidesættelse af aftalte forpligtelser i forbindelse med beslutningen om og gennemførelsen af likvidationen og i den forbindelse annulleringen af Klaus Riskær Pedersens tegningsrettigheder.
 Allerede af de anførte grunde tiltræder Højesteret frifindelsen af de indstævnte og stadfæster Sø- og Handelsrettens dom.
 Ved fastsættelsen af sagsomkostninger er der taget hensyn til, at Kurt Skovlund ikke er momsregistreret.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal Klaus Riskær Pedersen til Telenor A/S, Advent International Corporation, Lehman Brothers Communication Funds, John Helmsøe-Zink, John Bernstein, Murat Erkurt, John McEvoy, Massimo Giovanni Preltz Oltramonti og Gunnar Rydning betale i alt 1.500.000 kr. Endvidere skal Klaus Riskær Pedersen i sagsomkostninger for Højesteret betale 1.000.000 kr. til Kurt Skovlund og 800.000 kr. til revisor Klaus Honoré.


text:
Vandværkerne fik medhold i Højesteret - Nyheder - Automatik & Proces - Dit tekniske fagblad inden for automation og procesteknik
 www.automatik.nu > Nyheder > Vandværkerne fik medhold i Højesteret
 "Der er tale om lovsjusk, som vi på vegne af danskerne har ønsket at rette op på. Skattelovgivningen er aldrig blevet udformet af embedsværket og implementeret, som det var ønsket og besluttet af politikerne bag vandsektorloven. Men det har Højesteret nu rettet op på,” siger Danva-direktør Carl-Emil Larsen.
 08.11.2018, 12:39
 Vandværkerne fik medhold i Højesteret
 Vandsektoren fik i dag i Højesteret medhold i Danmarkshistoriens største skattesag. Sagen handler om den skattemæssige værdisætning af vandselskaber og kunne være endt med en regning på op til 36 milliarder kroner i ekstra skat til danskerne.
 ”Vi er meget tilfredse med, at Højesteret har givet vandsektoren medhold i, at SKAT ikke har fulgt de politiske intentioner i forhold til fastsættelse af de skattemæssige åbningsbalancer og dermed virksomheders og danskernes betaling af skat via vandregningen.” siger Danva-direktør Carl-Emil Larsen.
 ”Alene SKATs egne beregninger dokumenterer, at de politiske intentioner med vandsektorloven om lavest mulige priser ikke blev efterlevet af SKAT. Der er tale om lovsjusk, som vi på vegne af danskerne har ønsket at rette op på. Skattelovgivningen er aldrig blevet udformet af embedsværket og implementeret, som det var ønsket og besluttet af politikerne bag vandsektorloven. Men det har Højesteret nu rettet op på,” siger Carl-Emil Larsen.
 To principielle retssager blev forhandlet den 25. og 26. oktober i Højesteret, der var sat med hele syv dommere mod normalt fem, hvilket afspejler sagens ekstraordinære karakter. Det var under forhandlingerne tydeligt, at de syv højesteretsdommere havde dyb indsigt i den komplicerede problemstilling og stillede særdeles kritiske spørgsmål til parternes advokater – ikke mindst advokaterne, der repræsenterede Skatteministeriet.
 ”Udgiften til vandselskabernes skattebetaling er en indirekte beskatning af de danske borgere og virksomheder. Selskaberne har jo kun ét sted at sende regningen hen, nemlig til forbrugerne,” siger direktør i Danske Vandværker Susan Münster.
 Vandsektorloven skal sikre danskerne lave, stabile priser og vandselskaberne bedst mulige rammer. Med Højesterets omgørelse af landsrettens dom fra januar 2018 forsvinder skatteuligheden nu for vandkunder, der ifølge en redegørelse fra SKAT ellers ville kunne få deres vandregning til at stige over tid med 36 milliarder.

type: other


text:
Tinamarias Blog - Højesteret ...
 Her kan du læse om dialogen med Højesteret ...
 Skakmat og glædelig jul :o)
 post@ombudsmanden.dk;Justitsministeriet;civil.nae@domstol.dk; ́Retten i æstved ́;Post@OestreLandsret.dk;SAK@ankl.dk<SAK@ankl.dk>;
 rigsadvokaten@ankl.dk; saoek@ankl.dk;Grønfeldt Bjarne Erbo<BEG@kongehuset.dk>; samfund@advokatsamfundet.dk;aast-aalborg@ast.dk;lsr@lsr.dk;skm@skm.dk;
 post@procesbevillingsnaevnet.dk>;post@domstolsstyrelsen.dk;densaerligeklageret@hoejesteret.dk;post@hoejesteret.dk;
 civilstyrelsen@civilstyrelsen.dk;post@statsforvaltningen.dk;SSJ@politi.dk;ssj-Anklagemyndig@politi.dk;politi@politi.dk;
 Gert Jørgensen (Borgmester);mail@politiklagemyndigheden.dk
 Kære forfølgere - kære stat
 Jeg siger hermed SKAKMAT og tak for dysten
 Jeg er sikker på, at I får lidt tid til at læse imellem jul og nytår – http://www.tinamarias.dk/blog/hestesagen.html
 Tinamaria og alle hestene
 P.s. Jeg er sikker på, at hestene nu får deres eget sted at bo, så dem skal I ikke bekymre jer mere om
 P.p.s. Skal vi have kaffe i det nye år?
 Kære af Den særlige klagerets D-031-18
 Jeg skal hermed indbringe Den særlige klagerets afgørelse af d. 26-6-18.
 Jeg finder det stærkt kritisabelt, at Den særlige klageret bl.a. har set igennem fingre med:
 * åbenlys offentlig forfølgelse uden at gå nærmere ind i sagen
 * afvisning af en sag som tillige er indgivet indenfor fristen og hvor sagen har en lang række kritisable forhold
 * ikke reagerer på de meget grove forhold, der er indbragt og som overtræder flere nationale såvel som internationale love
 * ikke har reageret på en parkeret kæresag på andet år i Østre Landsret, som landsretten ikke har juridisk belæg for at afvise, men heller ikke ønsker at behandle
 Materialet som Den særlige klageret modtog, forefindes på http://www.tinamarias.dk/blog/dialogsaerlig.html. Såfremt Højesteret ønsker materialet tilsendt digitalt, så lad mig venligst vide dette.
 Jeg håber, at Højesteret i denne sag vil respektere, at jeg er omfattet af henholdsvis retsplejelovens § 325 stk. 2 og 3 og derved § retsplejelovens § 331, stk. 1, nr. 1 samt retsafgiftslovens § 13 stk 2.
 I lyset af Højesterets tidligere ageren vil jeg ikke lægge skjul på, at jeg ikke nærer de store forhåbninger om en retfærdig sagsbehandling, men jeg nærer da ønske herom.
 Påstand vedr. Den særlige klagerets D-031-18
 A. Den særlige klageret og/eller Højesteret skal forholde sig til den indsendte klage over funktionschef Susan Blixenkrone-Møller og dommer Camilla Ljørring, hvor klagen over dommer Camilla Ljørring er indbragt indenfor tidsfristen, hvilket Den særlige klageret selv oplyser.
 Derudover er det en alvorlig sag også at tilsidesætte retsplejelovens § 60 og § 61 foruden at udelukke sagsøger fra telefoniske retsmøder, når man som dommer er bekendt med konsekvenserne heraf – herunder påtrængende omstændigheder og konsekvenser for uskyldige dyr. To dommere har på trods af politianmeldelser sat sig i dommerstolen.
 B. Den særlige klageret og/eller Højesteret skal forholde sig til den parkerede kæresag i Østre Landsret, som nu ligger parkeret på andet år.
 C. Den særlige klageret og/eller Højesteret skal forholde sig til den samlede, retslige forfølgelse, jeg i årevis har været udsat for.
 Subsidiært må Højesteret jf. Torturkonventionens artikel 22, stk. 5 pkt. b henvise den samlede offentlige forfølgelse for kommiteen, da ingen danske myndigheder har overholdt torturkonventionens artikel 1, 2, 7, 12, 13, 14 og 16.
 I henhold til FNs torturkonvention er der ingen forældelse og Danmark har tilsluttet sig jf. BKI nr 88 af 23/10/1987 - https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=71593&exp=1
 Offentlig forfølgelse alias gang stalking


text:
alias korruption alias embedsmisbrug er noget af det mest alvorlige, myndigheder kan begive sig af med bl.a. jf. straffelovens § 146, § 148, § 150, § 155, § 156, § 157, § 157a, § 157b og jf. straffelovens § 81 er der et skærpet strafansvar. Af samme årsag har politiet, rigspolitiet, justitsministeriet og ombudsmanden afskåret mig fra at få de strafbare forhold efterforsket.
 Nærværende kære kan følges på http://www.tinamarias.dk/blog/dialoghojesteret. Gang stalking er beskrevet her - http://www.tinamarias.dk/blog/gangstalking og her www.tinamarias.dk/blog/hvordangangstalking.
 Læs hvordan DUP blåstempler løgn og lovbrud i hestesagen
 Læs hvordan statsadvokaten i København blåstempler løgn og lovbrud i hestesagen
 Læs hvordan rigspolitiet vasker hænder


text:
Vi kæmper for dig og arbejder hårdt for at gøre din sag så stærk som mulig.
 Jura er vores passion. Engagement i din sag er vores brændstof.
 Vi vil gøre en forskel for dig og levere resultater, du kan bruge til noget.
 Når du får brug for en advokat, så har du et problem. Du har brug for hjælp. Det er lige præcis det, du får hos os. Du er i centrum. Du kan altid komme til at tale med os – og vi arbejder altid for det bedste resultat. Engagement og retfærdighedsfølelse
 er vores brændstof. Vi kæmper for dig.
 Vi beskæftiger os ikke med hvad som helst inden for juraen. Til gengæld er vi de bedste til det, vi gør. Vi er specialister og har mange års erfaring med det, vi laver. Gennem årene har vi hjulpet tusindvis af mennesker med deres sager – og
 vi har ført en lang række principielle retssager, som vi har vundet.
 Hos os får du en advokat, som er fulgt med tiden. Vi underviser på Københavns Universitet og Advokatuddannelsen og kender derfor nyeste love og domme.
 Jura er vores passion, og vi kender alle de mulige måder, som den kan fortolkes på – til netop din fordel.
 Selvom vi har stor erfaring, er vi ikke af den gamle skole. Vi har hverken mahogniborde, messingskilte eller en dyr adresse. Derfor kan vi også tilbyde dig landets bedste advokatrådgivning til en fornuftig pris. Du behøver ikke være bekymret
 for, at regningen løber løbsk, for vi har altid en klar aftale om betalingen.
 Hvis du ikke kan komme til os, kommer vi til dig. Vi hjælper dig uanset, hvor du bor i landet. Vi glæder os til at kæmpe for dig og din sag.
 "Man kan jo bruge sine evner som advokat på mange måder.
 For mig handler det om at hjælpe mennesker mod uretfærdigheder. Det giver mening for mig.
 Og det håber jeg også, det gør for de klienter, jeg har kæmpet for i årenes løb."
 - Advokat Mads Krøger Pramming
 Stort set alle, der kommer til skade på deres arbejde, har krav på erstatning. + Læs mere
 Vi er de advokater i landet, som har størst erfaring med at hjælpe veteraner.
 Er du kommet til skade ved en ulykke, har du ofte mulighed for at få erstatning.
 Er du skadet i trafikken, har du næsten altid krav på erstatning.
 Som offer for en forbrydelse har du ret til en bistandsadvokat – helt gratis.
 Er du blevet opsagt, bortvist eller forskelsbehandlet, hjælper vi dig.
 Skal du bruge en dygtig og engageret forsvarsadvokat, er vi klar til at hjælpe.
 Vi er landets bedste inden for socialret og fører de mest principielle sager.
 Vi kan også hjælpe med fx patientskader og sager mod forsikringsselskaber.
 Hvert år er der mere end 40.000 mennesker, der kommer alvorligt til skade på deres arbejde. Er det sket for dig, så kontakt os. Du får ikke bedre hjælp noget andet sted, da der er meget få advokater, der er så specialiserede i


text:
fysiske og psykiske
 arbejdsskader, som vi er. Vi har de seneste år ført mange sager for flere hundrede enkeltpersoner og for fagforeninger som blandt andet 3F og FOA.
 Stort set alle, der kommer til skade på arbejdet, har krav på erstatning. De er nemlig dækket af en forsikring, som deres arbejdsgiver SKAL have tegnet.
 Din arbejdsgivers ansvar for ulykken
 Mange tror, at man får fuld erstatning fra arbejdsskadeforsikringen. Det gør man desværre ikke. Forsikringen dækker for eksempel ikke tabt arbejdsfortjeneste eller svie og smerte – og tit dækker den heller ikke det fulde erhvervsevnetab.
 Det er din arbejdsgivers pligt at sørge for, at du ikke kommer til skade, når du er på arbejde. Hvis din arbejdsgiver på nogen måde kunne have forhindret ulykken, er der mulighed for erstatning. Hvis ulykken skyldes fejl hos din kollega, er
 det automatisk din arbejdsgivers ansvar.
 Din egen ulykkesforsikring
 Din egen ulykkesforsikring kan også dække skader, hvis du får et varigt mén eller har brug for behandling. Det bør derfor også undersøges.
 + Luk
 Vi er det advokatkontor i landet, som har størst erfaring med at hjælpe veteraner.
 Mads er advokat for Soldaterlegatet og har over de sidste år hjulpet mere end 250 soldater med deres arbejdsskadesager – omkring 2/3 er endt med en stor erstatning.
 Mads er desuden den første advokat, der har taget disse sager til domstolene. Det er principielle sager mod myndighederne, og Mads har sikret fri proces i alle sager. Det betyder, at soldaterne ikke kommer til at betale en krone for at føre
 sagerne – uanset hvordan de ender.
 De fleste sager handler om psykiske skader (PTSD). Problemerne opstår, fordi myndighederne har opfundet forskellige måder at afvise sagerne på. Enten siger de, at soldaterne ikke har været i livsfare. Eller også siger de, at det ikke er bevist,
 at der var symptomer straks efter hjemkomsten.
 Det at være udsendt i krig i sig selv er livsfarligt (hvorfor ellers hjelm og fragmentationsvest?), og det er ikke soldatens opgave at bevise, at hans liv har været i fare. Det må man gå ud fra, at det har været.
 Hvis du er veteran, pårørende eller på anden måde hjælper veteraner, der er kommet i klemme i den helt urimelige måde, sagerne behandles på, så kontakt os med det samme.
 Vi er klar til at hjælpe, og det koster ikke noget at tale med os eller få os til at læse din sag igennem.
 Er du kommet til skade og kan nogen bebrejdes for ulykken, så har du mulighed for erstatning.
 Vi kan vurdere, om nogen kan gøres ansvarlig for din skade og kan rejse dit erstatningskrav det rette sted.
 Vi kan beregne dit erstatningskrav, så du kan være sikker på at få den erstatning, som du har krav på.
 Vi kan også føre din sag ved domstolene – ofte mod et forsikringsselskab.
 Mange mennesker kommer hver dag alvorligt til skade i en ulykke, og kun fantasien sætter grænser for hvordan.
 De ulykker, vi har hjulpet med, er eksempelvis:
 glideskader på glat fortov
 sammenstød


text:
på cykel
 fald i ledninger
 fald på trapper
 skader på grund af heste eller hunde
 fald på færger
 ulykker under teambuilding og lignende
 skader på grund af børns adfærd
 fald på grund af manglende oprydning eller afskærmning
 Nogle gange er ulykker hændelige uheld, og så er der selvfølgelig ikke mulighed for erstatning fra en ansvarlig, men hvis du har en ulykkesforsikring, vil der være mulighed for at søge erstatning her.
 Er du kommet til skade i en trafikulykke, så har du næsten altid krav på erstatning. Selv hvis ulykken er din egen skyld!
 Vi garanterer i alle sager om trafikuheld: Ingen Erstatning – Ingen Regning
 Mange af de retssager, som vi har ført, har vedrørt selve beregningen af erstatningen, men enkelte sager vedrører også spørgsmålet om såkaldt egen skyld, hvor forsikringsselskaberne næsten altid forsøger at komme uden om at betale ved at sige,
 at den, der er kommet til skade, har haft en væsentlig skyld i, at skaden skete. Det får de sjældent medhold i.
 I færdselsloven gælder et såkaldt objektivt ansvar, hvilket betyder, at du er berettiget til erstatning, selv hvis det er dig selv, der har forårsaget ulykken.
 Selv i uheld med flugtbilister, hvor man ikke kan finde ud af, hvem ”modparten” er, har du mulighed for erstatning. Der findes en særlig puljeordning, der dækker i disse tilfælde.
 Vi har stor erfaring med at føre færdselssager mod ansvarsforsikringsselskaberne, dels ved forhandlinger, dels med retssager.
 Vi kan også hjælpe dig med dit eventuelle krav for ødelagte ting, herunder skade på bilen, briller, ure, smykker, tøj mm.
 Hvis du er offer for en forbrydelse, har du ret til en bistandsadvokat.
 Vi har hjulpet i mange sager, hvor personer har været udsat for et overfald, en voldtægt, stalking eller lignende.
 Bistandsadvokatens rolle er at hjælpe dig sikkert igennem sagen.
 Vi ”holder dig i hånden” når du skal vidne i retten, og vil gøre alt hvad der er muligt for at sikre, at der bliver taget de nødvendige hensyn til dig under straffesagen.
 Derudover sørger vi for, at du får den erstatning, som du har krav på.
 Hos os får du en advokat, der - ud over strafferet - også er eksperter i erstatningsret. Vi har derfor de bedste forudsætninger for at hjælpe dig.
 Du modtager ingen regning fra os, da vores arbejde med din bistandssag dækkes af statskassen eller din retshjælpsforsikring. Hvis du er kommet alvorligt til skade, vil det mange gange ikke være muligt at opgøre dit fulde erstatningskrav på tidspunktet
 for selve behandlingen af straffesagen. Det kan eksempelvis være i tilfælde af, at du har fået varige skader, eller hvis din arbejdsevne er påvirket. I de situationer kan vi – udover at bistå dig i straffesagen – hjælpe dig med at rejse og
 færdigbehandle dit erstatningskrav over for Erstatningsnævnet, som dækker dine skader efter offererstatningsloven.
 Vi hjælper dig før, under og efter en retssag!
 Er du blevet opsagt uden saglig grund, blevet uberettiget bortvist, forskelsbehandlet, eller har din arbejdsgiver fx ikke givet dig et ansættelsesbevis kan du være berettiget


text:
til en godtgørelse eller erstatning.
 Vi hjælper dig med enhver form for ansættelsesretslige problemstillinger. Det gælder uanset, om du er privat eller offentligt ansat.
 Der findes en lang række sager, hvor du kan have brug for professionel rådgivning:
 Opsigelse under eller i forlængelse af graviditet eller barsel
 Manglende udbetaling af løn eller feriepenge
 Forskelsbehandling på grund af alder, køn, race eller handicap
 Ændringer i din ansættelseskontrakt
 Manglende udbetaling af bonus
 Hvis du er ved at skifte arbejde, kan vi også hurtigt hjælpe dig med at gennemgå og forhandle din nye ansættelseskontrakt.
 Vi kan også vurdere, om eventuelle kunde- og konkurrenceklausuler er gyldige.
 Samtidig kan vi altid gennemgå din ansættelseskontrakt med henblik på en vurdering af vilkår om ferie, barsel, sygdom, barns sygedag(e) mm. – og ikke mindst om din arbejdsgiver lever op til gældende regler.
 I Danmark kan du frit vælge, hvem der skal være din forsvarsadvokat. Du behøver derfor ikke at bruge den advokat, som du har fået via politiet. Alle forsvarsadvokater koster det samme, og det koster ikke noget at skifte advokat.
 Vi sætter en ære i at give dig det bedst mulige forsvar, hvis du er blevet sigtet i en straffesag.
 En straffesag kan have et langt forløb, hvor vi kan hjælpe dig i alle sagens faser, lige fra den umiddelbare sigtelse, under selve straffesagen, eller ved en eventuel ankesag.
 Nedenfor kan du læse, hvordan vi kan hjælpe dig med din straffesag.
 Gennemgå sagens materiale med dig
 Bistå dig til afhøringer hos politiet
 Planlægge strategien for dit forsvar sammen med dig
 Foretage yderligere undersøgelser, der støtter dit forsvar
 Give dig det bedste forsvar under selve retssagen
 Forsvare dig i både byret, landsret og Højesteret
 Sikre dig at du kan få kontakt til og besøg af din familie, hvis du varetægtsfængsles
 Hjælpe dig med at klage og søge erstatning
 Rådgive dig om anke af en dom
 Det er kontorets standpunkt, at der ikke er huller mellem de forskellige sociale ydelser og at man har ret til hjælp, hvis man er syg og ikke kan arbejde. Juraen er nemlig meget klar. Kommunerne skal hjælpe den syge borger: Enten i form af hjælp
 til at komme tilbage på arbejdsmarkedet, og hvis det ikke er muligt, så skal forsørgelsen komme i form af hjælp fra det offentlige.
 Men på trods af dette er socialretten formentlig det område, hvor der træffes flest forkerte, ulovlige og uretfærdige afgørelser.
 Vi har ført og fører løbende en række principielle sager ved domstolene inden for det socialretlige område – både på vegne af borgere og organisationer. Vi har vundet en række principielle sager på området – senest i Højesteret, hvor vi i 2015
 vandt en principiel sag om myndighedernes mulighed for at træffe afgørelser med tilbagevirkende kraft.
 Vi har på kontoret flere gange været med til at skrive socialretlig og forvaltningsretlig historie, og det er vi rigtig stolte af.
 Patientskader Har du været udsat for en patientskade, kan vi hjælpe dig med at føre klagesagen ved Patienterstatningen eller Ankenævnet for Patienterstatningen.
 Har du fået et afslag


text:
fra Ankenævnet for Patienterstatningen hjælper vi dig med at vurdere dine muligheder for at føre en retssag, og vi afsøger dine muligheder for at få dækket omkostninger til retssagen af dit forsikringsselskab eller af staten.
 Vi fører selvfølgelig også retssagen ved domstolene - i alle instanser.
 Sager mod forsikrings- og pensionsselskaber
 Er du utilfreds med dit forsikringsselskab, eller har du fået afslag på forsikringsdækning?
 I dag kan der tegnes forsikringer for stort set alle tænkelige situationer. Rejseforsikringer, ulykkesforsikringer, kaskoforsikring på en bil, forsikring for din arbejdsevne, ved kritisk sygdom og forsikring til dine efterladte, og hvis du dør.
 En særlig sagstype er forsikring for erhvervsevnetab (invalidepension). Typisk aktiveres forsikringen, når arbejdsevnen er nedsat til 1/2 eller 1/3. Desværre sker det ofte, at forsikringsselskaberne ikke udbetaler forsikringen, når der er brug
 Vi er eksperter i forsikringsret og har arbejdet med området i mange år.
 Vi sørger for, at dit forsikringsselskab ikke snyder dig, men udbetaler det rigtige beløb.
 Malou Ehmer
 Jeg brænder for at gøre en forskel for andre mennesker og for at arbejde med jura, som er vedkommende. Langt de fleste af de mennesker, jeg har hjulpet, har enten været udsat for en arbejds- eller trafikulykke, en forbrydelse eller er kommet
 i klemme i et ansættelsesforhold.
 For mig er et meningsfyldt job som advokat et job, som er med til at gøre en positiv forskel for mine klienter. Jeg taler i øjenhøjde og gør ikke tingene unødigt komplicerede. Det er helt centralt for mig, at hver enkelt klient kan stole på,
 at en sag hos os bliver behandlet på bedst mulig vis.
 Telefon 4024 8881
 malou@ehmerpramming.dk
 Mads Pramming
 Det vigtigste for mig er at hjælpe de mennesker, der har mest brug for det. Derfor har jeg specialiseret mig inden for erstatningsret, strafferet og socialret. De mennesker, som jeg helst hjælper, er de privatpersoner, som er kommet i problemer.
 Ved siden af mit advokatarbejde er jeg engageret i samfundet og deltager i det politiske arbejde med at sørge for bedre vilkår for dem, jeg hjælper - blandt andet krigsveteraner, whistleblowere og alle andre, der er kommet i klemme i systemet.
 Telefon 2727 6165
 mads@ehmerpramming.dk
 Malou Ehmer CV
 Ehmer Pramming
 Udstationeret hos 3F
 Københavns Universitet (cand.jur.)
 Uddannet konfliktmægler, Københavns Retshjælp
 Underviser på Københavns Universitet
 Fag i 2003-2006 og 2011-2013: "Erstatning og Kontrakt"
 ”Rigets Børn – hjælp de allermindste" – Initiativtager, stifter og ansvarlig
 Medlem af NIDCAP-udvalget på Rigshospitalet
 Københavns Retshjælp (2002-2011)
 Bestyrelsesarbejde og tillidshverv
 Udpeget af Advokatsamfundet som censor ved retssagsprøven (2015 - )
 Advokatfuldmægtigforeningen (AffK) (2007 – 2012)
 Københavns Retshjælp (2007 – 2011)
 NewAir Besætningsforening (2000 – 2003)
 Udvalgte medlemsskaber
 Danske Procedureadvokater
 Advokaternes Forening for Erstatnings- og Forsikringsret (FEF)
 Publikationer og priser
 Erstatning ved konkurrenceretsovertrædelser,
 Justitia – Årg.30, nr. 4
 Fik tildelt førsteprisen ved Konkurrencestyrelsens prisoverrækkelse i 2006 for bedste universitetsopgave.
 Jeg brænder for erstatningsret og ansættelsesret. Jeg har siden 2006 arbejdet på højt specialiserede advokatkontorer inden for disse områder og ført talrige retssager ved byretter i hele landet, landsretterne og Højesteret.
 Jeg har ført mange retssager imod arbejdsgivere, forsikringsselskaber og


text:
offentlige myndigheder, fx Ankestyrelsen. En række af sagerne har været principielle og har haft betydning for en lang række borgere i Danmark.
 Inden for erstatningsretten har jeg især hjulpet mennesker, som er kommet til skade på arbejde, i trafikken, eller i forbindelse med en patientskade. En stor gruppe af de mennesker har fået fysiske skader, men jeg har ligeledes hjulpet en lang
 række mennesker, der har fået psykiske skader, som fx PTSD, efter udsendelse i krig.
 Derudover har jeg været beskikket bistandsadvokat for personer, der har været udsat for en forbrydelse i både volds-, voldtægts- og stalkingsager.
 Indenfor ansættelsesretten har jeg især beskæftiget mig med mennesker, der er blevet opsagt eller bortvist, herunder mennesker, som er blevet opsagt på grund af sygdom eller forskelsbehandlet på grund af handicap eller graviditet.
 Jeg har ført en række retssager om krav efter funktionærloven, forskelsbehandlingsloven og ligebehandlingsloven.
 Mads Krøger Pramming CV
 Mediatoradvokat (konfliktmægling)
 Københavns Universitet (cand. jur.)
 UNSW, Sydney, Australien (udveksling)
 Ekstern lektor på Københavns Universitet (ansat siden 2006)
 Fag i 2015: “Erstatning og Kontrakt”
 Advokatvagten på Nørrebro (stifter og ansvarlig)
 Københavns Retshjælp (2003-2006)
 Veron – whistleblowerforening (formand)
 Advokatrådets arbejdsgruppe om retshjælp (siden 2014)
 Retten på Frederiksberg (udvekslingsprogram i september 2011)
 Advokatfuldmægtigforeningen (bestyrelsesmedlem) (2005-2009)
 Danske Advokaters Udvalg for Yngre Advokater (2010-2011)
 Jeg brænder for erstatningsret, strafferet og for at føre retssager mod myndigheder.
 Jeg har arbejdet på advokatkontor/er, siden jeg blev færdig på universitetet. I første omgang på et stort erhvervskontor i København og senere på et specialistkontor inden for erstatningsret, hvor jeg fandt ud af, at det var det, der skulle
 være mit speciale.
 Et af mine specialer er psykiske skader, først og fremmest PTSD. Jeg har hjulpet mennesker med mange forskellige psykiske skader, men jeg er ekspert i krigsskader og har hjulpet over 200 hjemvendte soldater med deres PTSD-sager. Jeg har også
 anlagt de første principielle retssager mod staten på dette område og fører løbende sager ved domstolene på vegne af krigsveteraner.
 Derudover fører jeg sager for whistleblowere og var blandt andet advokat for den efterretningsofficer, der i 2011 trådte frem med beviser på overgreb mod civile i Irak. Jeg er også involveret i arbejdet med at hjælpe whistleblowere som formand
 for bestyrelsen i Veron, ligesom jeg laver frivilligt arbejde for en række andre organisationer.
 Jeg har stor erfaring med at gå i retten og fører løbende principielle sager ved domstolene, både for privatpersoner og organisationer (fx 3F og FOA).
 Jeg har undervist på Københavns Universitet de sidste 10 år inden for mine specialer og er ofte brugt af medierne som ekspert på mine fagområder.
 Emilie Katrine Friis
 Telefon 2721 1278
 emilie@ehmerpramming.dk
 Jeg mener, at alle skal have adgang til ordentlig juridisk bistand. Udsigten til lange diskussioner og måske endda en retssag kan være uoverskuelig, når man er havnet i en sårbar situation. Jeg ser det som min vigtigste opgave at hjælpe mennesker
 videre derfra ved at at give brugbar rådgivning af høj juridisk kvalitet. Jeg beskæftiger mig med alle typer af sager, dog primært erstatningsret. Jeg har blandt andet stor erfaring


text:
med sager om fejlagtig rådgivning.
 Mette Ridder
 Telefon 2670 0856
 mette@ehmerpramming.dk
 Jeg er uddannet socialrådgiver og jurist. I mit arbejde som socialrådgiver har jeg mødt mange mennesker i vanskelige livssituationer, og jeg har herigennem opnået et indgående kendskab til de problemer, man som modtager af offentlige ydelser
 ofte støder på. Jeg er derfor glad for, at jeg i mit arbejde har muligheden for at kombinere mine socialfaglige og juridiske kompetencer og på den måde hjælpe de mennesker, som har allermest brug for det.
 Telefon 4075 2038
 nanna@ehmerpramming.dk
 For mig handler jura om mere end paragraffer - det handler først og fremmest om løsninger og retfærdighed. Jeg har erstatningsret og arbejdsret som mine specialer. I de sager er der ofte mennesker, som kommer i klemme og som er efterladt med en kamp mod et tungt og uoverskueligt system. Dét, der driver mig, er at gøre en forskel for de mennesker. Jeg lægger stor vægt på at levere en rådgivning på et klart og forståeligt sprog, så dem, jeg hjælper, føler sig trygge igennem hele forløbet.
 Telefon 7199 0088
 charlotte@ehmerpramming.dk
 Jeg har altid godt kunne lide at hjælpe andre mennesker. Det var en af grundene til, at jeg valgte at læse jura. Jeg vil rigtig gerne arbejde med noget, som gør en positiv forskel for andre. Hos Ehmer Pramming hjælper vi mennesker, der på en
 eller anden måde er kommet i klemme i systemet, og det er jeg rigtig glad for at være en del af. Og så er jeg glad for at være på en arbejdsplads, hvor der er ”højt til loftet”, og vi har det sjovt.
 Niels Schou-Andreasen
 niels@ehmerpramming.dk
 For mig giver det at hjælpe andre mennesker mening. Enhver kan blive ramt af en skade eller på anden måde komme ud for en ulykke. Gennem mit tidligere arbejde som frivillig i en retshjælp har jeg mødt mange vidt forskellige mennesker og gjort en forskel for dem. Jeg brænder for mit arbejde og vil altid gøre mit bedste for at hjælpe dem, der har brug for det. Hos Ehmer Pramming har jeg muligheden for netop dette.
 Christian Otken
 christian@ehmerpramming.dk
 Jeg har altid været interesseret i at hjælpe andre og har et veludviklet socialt gen. Som talsmand i Gardehusarregimentet mødte jeg mange forskellige mennesker, som jeg forsøgte at gøre en forskel for. På jurastudiet har jeg især interesseret
 mig for erstatningsret og har også været så heldig at kunne studere menneskerettigheder på universitetet i Lissabon. Med mit arbejde hos Ehmer Pramming håber jeg på at kunne gøre en forskel for hver enkelt.
 Karina Sandager Mikkelsen
 karina@ehmerpramming.dk
 Jeg er uddannet advokat, men pt er min advokatbestalling sat i bero, da jeg ikke arbejder fuld tid grundet en arbejdsskade. I stedet arbejder jeg som jurist. Efter selv at have oplevet følgerne af en arbejdsskade, ved jeg hvor vigtig den rette juridiske rådgivning er, når man står i en udsat position. Jeg brænder for at hjælpe andre mennesker, der er havnet i situationer, de ikke kan overskue de juridiske konsekvenser af.
 Pernille Ellermann
 pernille@ehmerpramming.dk
 Som


text:
kommunikatør, tror jeg på at oplysning er en af nøglerne til at skabe et mere retfærdigt samfund. Jeg brænder for at fortælle vigtige historier til borgere, og her hos Ehmer Pramming Advokater skal jeg ikke lede længe efter nyheder med et vigtigt indhold. At arbejde blandt så engagerede og dygtige mennesker er super spændende. Hver dag er der nye historier om borgere, der er kommet i klemme i systemet, som i mine øjne bør fortælles.
 "For mig er det at være advokat ikke bare et arbejde. Jeg bliver oprevet,
 når jeg ser mennesker komme i klemme i systemet. Det er derfor, jeg står op om morgenen,
 går på arbejde og udholder lange retsmøder. Jeg vil gøre en forskel."
 - Advokat Malou Ehmer
 Skrevet den 24.08.2016
 Højesteret: Ingen ekstra pension til Balkanveteraner udsendt før august 1996
 Den 14. august 1996 blev det vedtaget, at krigsveteraner har ret til en ekstra godtgørelse, hvis de var kommet til skade (fysisk eller psykisk) under udsendelsen.
 Den 14. august 1996 blev det vedtaget, at krigsveteraner har ret til en ekstra godtgørelse, hvis de var kommet til skade (fysisk eller psykisk) under udsendelsen. Det var dog ikke tydeliggjort i lovgivningen, om dette kun skulle gælde for soldater der kom til skade efter den 14. august 1996.
 Det spørgsmål blev derfor – med støtte fra Soldaterlegatet – prøvet i Højesteret, hvor Mads Pramming førte sagen. Den 24. august 2016 afsagde Højesteret dom om, at ordningen ikke dækker krigsveteraner, som er kommet til skade under udsendelse før den 14. august 1996. Derfor må kampen nu fortsætte politisk, da det er helt urimeligt, at vi har lovgivning, hvor balkanveteranerne forskelsbehandles.
 Skrevet den 18.06.2016
 Institut for Menneskerettigher går ind i Slagelsesagen
 Den omdiskuterede Slagelse-sag, hvor fire søskende blev anbragt (efter at deres far havde slået deres mor ihjel) hos en plejefamilie, hvor vold og misbrug var dagligdag, har nu fået Institut for Menneskerettigheders opbakning.
 Den omdiskuterede Slagelse-sag, hvor fire søskende blev anbragt (efter at deres far havde slået deres mor ihjel) hos en plejefamilie, hvor vold og misbrug var dagligdag, har nu fået Institut for Menneskerettigheders opbakning. Institut for Menneskerettigheder mener, at styrkeforholdet mellem Slagelse Kommune med et stort advokatfirma og Kommunernes Landsforening i ryggen og pigerne med Ehmer Pramming Advokater, er noget uligevægtig. Derfor går Institut for Menneskerettigheder nu ind i sagen med en klar støtte til pigerne og dermed også til Ehmer Pramming. Det er et stort skridt for sagen og for pigerne at få denne støtte og opbakning.
 Der er planlagt retssag i december 2016. Læs mere om instituttets indtræden i sagen her.
 Skrevet den 25.04.2016
 Principielt spørgsmål om forældelse vindes i Højesteret
 Vi har nu i dag én gang for alle fået Højesterets ord for, at der for alle krav efter arbejdsskadesikringsloven gælder en 5-årig forældelsesfrist.Dette blev slået fast, da vi førte en sag for en klient, der i 1986 kom til skade under sin udstationering som FN-soldat.
 Ankestyrelsen påstod, at der for soldaten var en 3-årig forældelsesfrist, da den 5-årige forældelsesfrist først havde virkning for


text:
skader indtrådt efter 1. januar 2004. Vores synspunkt var, at der var tale om en ”lapsus” fra lovgivers side, og at en sådan tolkning ville være stik imod lovgivers intentioner og forarbejderne til loven. Vi påstod, at der for alle arbejdsskader – uanset ulykkestidspunkt – gælder en 5-årig forældelsesfrist.
 Højesteret gav os i dag medhold i den påstand, hvilket vi naturligvis er rigtig glade for. Dommen vil kunne få stor betydning for alle personer, der er kommet til skade på arbejde før 1. januar 2004. Sagen blev i både Østre Landsret og i Højesteret ført af Malou Ehmer. Du kan læse dommen her.
 Skrevet den 10.09.2015
 Malou Ehmer vinder principiel sag i Højesteret
 På vegne af 3F har vi ført en sag om en borgers ret til sygedagpenge. Sagen vedrørte et yderst principielt spørgsmål og dommen betyder, at myndighederne nu skal genbehandle tusindvis af borgeres sager.
 På vegne af 3F har vi ført en sag om en borgers ret til sygedagpenge. Sagen vedrørte et yderst principielt spørgsmål om virkningen af en myndighedsafgørelses ugyldighed og spørgsmålet om, hvorvidt myndigheder kan træffe bebyrdende afgørelser
 med tilbagevirkende kraft. Læs artikel om sagen på DR Nyheder
 Vi er stolte over i dag at være med til at skrive forvaltningsretlig historie. Vi er selvfølgelig ekstra stolte, fordi Højesteret gav os fuldt medhold – ikke mindst fordi dommen forventes at få stor betydning for en lang række borgere i Danmark.
 Vi afventer nu myndighedernes reaktion. Det er vores forventning, at dommen betyder, at tusindvis af borgere skal have genoptaget deres sager.
 Sagen blev i Østre Landsret ført af Mads Pramming og i Højesteret af Malou Ehmer. Du kan læse dommen her.
 Skrevet den 04.05.2015
 Interview på DR2 og P1 om whistleblowere
 Advokat Mads Krøger Pramming blev i dag interviewet til DR2 Morgen og P1 Morgen i forbindelse med en sag, hvor en fængselsbetjent har afsløret vold mod indsatte i danske fængsler. Hør Interviewet i P1, eller se indslaget på DR2
 Skrevet den 30.01.2015
 Interview med Mads Krøger Pramming i Advokaten
 I artiklen “Hokus Pokus, du er rask” sættes der fokus på et af Advokatsamfundets mærkesager: retssikkerhed i borgerens møde med forvaltningen. Advokat Mads Krøger Pramming, der er specialiseret i at føre sager mod myndigheder, er interviewet
 Læs artiklen her – eller hele bladet ved at klikke på billedet:
 Skrevet den 27.05.2013
 Interview i Deadline på DR2 Mads Krøger Pramming, der blandt andet er specialiseret i at hjælpe whistleblowere, blev interviewet i “Deadline” om den efterretningsofficer, der stod frem med videooptagelser af overgreb på irakere, som Mads forsvarede ved domstolene. + Læs mere
 Interview i Deadline på DR2 Mads Krøger Pramming, der blandt andet er specialiseret i at hjælpe whistleblowere, blev interviewet i “Deadline” om den efterretningsofficer, der stod frem med videooptagelser af overgreb på irakere, som Mads forsvarede ved domstolene. + Luk
 kontakt@ehmerpramming.dk
 CVR nr. 37101494
 Hos os er det altid gratis at ringe og få en uforpligtende snak om din sag. Vi gennemgår papirerne og vurderer, hvad dine muligheder er – uden beregning. Inden vi


text:
går videre med sagen, laver vi altid en fast aftale om pris.
 I mange sager kan vi tilbyde dig en ”no cure no pay aftale”, hvilket betyder, at vi kun tager betaling for vores arbejde, hvis vi får erstatning.
 Vi undersøger altid dine muligheder for at få dækning fra dit forsikringsselskab - og om du har mulighed for at få fri proces til en retssag. Har du brug for os som advokat i en bistandssag, betaler staten altid vores salær.
 Vi følger alle advokatetiske regler og reglerne i hvidvaskloven og har etableret interne retningslinjer, så vi undgår interessekonflikter. Alle medarbejdere hos Ehmer Pramming er selvfølgelig underlagt tavshedspligt.
 Advokaterne hos Ehmer Pramming er beskikket af Justitsministeriet og medlemmer af Advokatsamfundet. Læs mere om klientoplysninger her.


text:
Højesteret stadfæster praksis: RevisorGruppen Danmark
 revisorgruppen.dk » Faglig viden » Skat » Højesteret stadfæster praksis
 Højesteret stadfæster praksis
 Private udlån fra virksomhedsordningen er en hævning
 Når der i virksomhedsordningen er overskydende likviditet, kan det være fristende at udlåne penge til et selskab, som man selv ejer, eller udlåne til børnene. Sådanne udlån kan endog betyde, at pengene bliver bedre forrentet end ellers.
 Administrativ praksis har i de seneste 12 år betragtet sådanne ”private” udlån som hævning, hvilket betyder, at et opsparet overskud helt eller delvist kommer til beskatning. Fra praksis kan nævnes følgende afgørelser:
 En far ønskede at udlåne et beløb til datteren i forbindelse med anskaffelse af en helårsbolig. Lånet skulle forrentes med 6 %, og til sikkerhed for lånet ville der blive tinglyst et pantebrev i ejendommen. Faderen anførte, at han ved udlånet ville få en bedre forrentning af den overskydende likviditet i virksomhedsordningen end ved et indestående i banken. Ligningsrådet svarede, at der var tale om en disposition af privat karakter, og udlånet ville derfor være en hævning i den almindelige hæverækkefølge.
 En landmand, der anvendte virksomhedsordningen, ville udlåne et beløb til det anpartsselskab han ejede, og som drev handel med værdipapirer mv. Her var Ligningsrådets svar, at selv om udlånet skete på markedsmæssige vilkår med hensyn til forrentning mv. kunne udlånet ikke anses for erhvervsmæssigt og ville derfor være at betragte som en hævning i virksomhedsordningen.
 Også Landsskatteretten har taget stilling til, om et udlån fra virksomhedsordningen skulle betragtes som en hævning. Der var tale om en elinstallatør, der havde overdraget sin virksomhed til et af ham nystiftet selskab. Virksomhedsordningen bestod nu af en udlejningsejendom, der blandt andet blev udlejet til det af ham ejede selskab. Landsskatteretten fandt, at da den personlige virksomhed ikke drev næring med udlån af penge, måtte udlånet betragtes som en hævning i hæverækkefølgen.
 Og nu har Højesteret afsagt en dom, der stadfæster den administrative praksis.
 I sagen for Højesteret var der tale om en praktiserende læge, der anvendte virksomhedsordningen. Lægen ejede et anpartsselskab, hvor aktiviteten primært bestod i handel med aktier for lånte midler. Der var i 2001 etableret en låneaftale, hvor der blev udlånt 400.000 kr. fra virksomhedsordningen til lægens anpartsselskab. I 2002 blev der foretaget yderligere et udlån på 113.000 kr. Lånene kunne kræves indfriet på anfordring, og renten var fastsat til 6 %. Højesteret fandt, at lånene ikke kunne anses for ydet som led i lægevirksomhedens erhvervsmæssige aktivitet, hvorfor udlånene var en hævning i virksomhedsordningen.


text:
C-401/18 Herst - Indstilling
 fremsat den 3. oktober 2019
 Sag C-401/18
 (anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Krajský soud v Praze (retten for regionen Prag, Den Tjekkiske Republik))
 »Præjudiciel forelæggelse – det fælles merværdiafgiftssystem – punktafgiftspligtige varer – fritagelse for levering af varer, der forsendes eller transporteres inden for Unionen – kædetransaktion – henførsel af varebevægelsen til en bestemt levering inden for en forsyningskæde – transport af punktafgiftspligtige varer i henhold til afgiftssuspensionsordningen – EU-rettens forrang – grænser for en overensstemmende fortolkning – princippet in dubio mitius«
 1. Den foreliggende sag vedrører i det væsentlige endnu engang det i praksis yderst væsentlige spørgsmål om, hvilken transaktion i en grænseoverskridende forsyningskæde med flere transaktioner der skal anses for den afgiftsfrie levering inden for Fællesskabet, når der kun foreligger én fysisk varebevægelse. Eftersom sagsøgeren i hovedsagen har krævet fradrag for den indgående moms, er sagsøgeren af den opfattelse, at denne ikke har modtaget en afgiftsfri levering inden for Fællesskabet.
 2. Selv om Domstolen allerede flere gange (2) har behandlet sådanne situationer, kan der af Domstolens hidtidige praksis efter den forelæggende rets opfattelse fortsat ikke udledes entydige kriterier for fastlæggelse af leveringssted og for henførsel af afgiftsfritagelsen til en af leveringerne i en forsyningskæde. Et væsentligt kriterium i denne forbindelse er råderettens overgang. I så henseende er det særlige ved den foreliggende sag, at det leverede brændstof blev transporteret i henhold til ordningen med suspension af punktafgifter. Domstolen har imidlertid allerede i Arex-dommen fastslået, at dette er irrelevant i momsretlig sammenhæng (3).
 3. Denne sag giver derfor endnu en gang Domstolen mulighed for at foretage en præcisering af kriterierne for henførsel af varebevægelsen til en bestemt levering i salgskæden og for at sørge for større retssikkerhed i så henseende.
 4. Derudover opstår der spørgsmål i forbindelse med det forfatningsretlige princip in dubio mitius i Den Tjekkiske Republik. Ifølge dette princip skal en afgiftsretlig bestemmelse altid fortolkes til fordel for den afgiftspligtige person, når den objektivt set kan fortolkes på flere måder. Såfremt den fortolkning, der er mest fordelagtig for den afgiftspligtige person, ikke er i overensstemmelse med den overensstemmende fortolkning, opstår der et spørgsmål om forholdet mellem den nationale forfatningsret og EU-retten.
 5. Den EU-retlige ramme for sagen er fastlagt i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (herefter »momsdirektivet«) (4).
 6. Momsdirektivets artikel 2 bestemmer følgende:
 7. I momsdirektivets artikel 14, stk. 1, defineres »levering af varer« som overdragelse af retten til som ejer at råde over et materielt gode.
 8. Momsdirektivets artikel 32, stk. 1, regulerer leveringsstedet og har følgende ordlyd:
 »I tilfælde, hvor varen forsendes eller transporteres af leverandøren, af kunden eller af tredjemand, forstås ved leveringsstedet det sted, hvor varen befinder sig på det tidspunkt, hvor forsendelsen eller transporten til kunden påbegyndes.«
 9. Momsdirektivets artikel 138, stk. 1, i kapitel 4 i afsnit IX med overskriften »Afgiftsfritagelser« bestemmer følgende:
 10. Hvad angår tjekkisk ret findes de relevante bestemmelser navnlig i § 64 i den tjekkiske momslov (5), hvorved Den Tjekkiske Republik har gennemført momsdirektivets artikel


text:
138. Fradragsretten i henhold til momsdirektivets artikel 167 ff. er blevet gennemført ved momslovens §§ 72 ff.
 11. Derudover har den forelæggende ret redegjort for det forfatningsretlige princip in dubio mitius (i tvivlstilfælde det mildeste). Dette princip tager sigte på at begrænse virkningen af retlig usikkerhed på personer, for hvem uklare lovbestemmelser har betydning i situationer, hvor de af staten – som den instans, der er ansvarlig for indholdet og forståeligheden af de gældende bestemmelser – skal pålægges forpligtelser.
 12. I den tjekkiske afgiftsret gælder derfor, at den fortolkning, der ikke er i modstrid med eller er i mindst mulig strid med grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, bør finde anvendelse i situationer, hvor en offentligretlig bestemmelse kan fortolkes på mere end én måde. Det er den forelæggende rets opfattelse, at den lovgivning, der er relevant for en vurdering af den foreliggende sag, ikke kan anses for at være klar. I henhold til national ret skal der derfor allerede på grund af princippet in dubio mitius indrømmes fradrag for indgående moms.
 13. Sagsøgeren i hovedsagen (Herst, s.r.o., herefter »Herst«) har ved den nationale domstol rejst krav om fradrag for indgående moms. Herst drev virksomhed bl.a. inden for vejtransportområdet og ejede adskillige tankstationer. Sagsøgeren transporterede med egne køretøjer brændstof fra andre EU-medlemsstater (Østrig, Tyskland, Slovakiet, Slovenien) til bestemmelsesstedet, Den Tjekkiske Republik. I denne forbindelse blev varerne videresolgt flere gange, men kun transporteret én gang (af Herst) til den endelige køber i Den Tjekkiske Republik.
 14. Herst var i mange tilfælde den endelige køber af brændstoffet. Herst købte brændstoffet af leverandører, der var momsregistrerede i Den Tjekkiske Republik. Her var Herst det sidste led i forsyningskæden. I andre tilfælde solgte Herst brændstoffet videre til sine egne kunder. I disse tilfælde var Herst det midterste led i forsyningskæden. Herst fakturerede ikke sine leverandører for transportudgifterne, idet brændstoffet blev erhvervet til priser, som ikke inkluderede transport.
 15. Almindeligvis bestilte Herst brændstoffet hos tjekkiske leverandører, der allerede havde købt eller efterfølgende købte brændstoffet af et raffinaderi i en anden medlemsstat. Sagsøgeren oplyste raffinaderiets terminal, hvor sagsøgeren ville indkøbe varerne, datoen og, hvor det var relevant, påfyldningstidspunktet, chaufførens navn, køretøjets og trailerens registreringsnummer, den ønskede mængde brændstof og aflæsningsstedet.
 16. Efter betaling af acontofakturaen kunne Herst på basis af de tjekkiske leverandørers instrukser afhente brændstoffet. Herst afhentede brændstoffet direkte fra raffinaderiernes terminaler i andre medlemsstater. Ingen af de kontrahenter, der indgik i forsyningskæden, var til stede på afhentningstidspunktet. Derefter transporterede Herst brændstoffet til Den Tjekkiske Republik. Dér blev der foretaget fortoldning, efter at grænsen var krydset. Brændstoffet overgik i punktafgiftsmæssig henseende til fri omsætning, og sagsøgeren fortsatte turen til aflæsningsstedet, dvs. sagsøgerens egne tankstationer eller tankstationer tilhørende Hersts kunder.
 17. Under en afgiftskontrol vedrørende perioden fra november 2010 til maj 2013 samt vedrørende juli og august 2013 konstaterede afgiftsmyndigheden, at sagsøgeren havde gjort momsfradrag gældende for brændstofleverancer, som om der var tale om levering i indlandet. Ifølge afgiftsmyndigheden fandt levering af varerne imidlertid ikke sted i Den Tjekkiske Republik, men derimod i de andre medlemsstater, hvor brændstoffet befandt


text:
sig på det tidspunkt, hvor forsendelsen eller transporten heraf blev påbegyndt. Der var derfor tale om en afgiftsfri levering inden for Fællesskabet til Herst, hvorved Herst ikke havde ret til fradrag for indgående moms.
 18. Eftersom sagsøgeren selv afhentede varer, der var indkøbt i de andre medlemsstater, og for egen regning transporterede dem til Den Tjekkiske Republik med henblik på at udøve sin økonomiske virksomhed, anså afgiftsmyndigheden leveringen af varerne mellem de tjekkiske leverandører og sagsøgeren for at være en levering, der inkluderede transport af varerne. Afgiftsmyndigheden annullerede derfor det momsfradrag, der fejlagtigt var blevet gjort gældende, og pålagde sagsøgeren at betale yderligere moms for de enkelte momsperioder, der havde været genstand for kontrol. Samtidig blev Herst pålagt en bøde.
 19. Sagsøgeren indgav en klage over kravene om yderligere betaling, hvori sagsøgeren særligt henledte opmærksomheden på det forhold, at brændstoffet blev transporteret mellem medlemsstater i henhold til en afgiftssuspensionsordning. Transporten fandt sted under toldkontrol. Varerne blev først bragt i fri omsætning i en og samme medlemsstat, efter at transporten var tilendebragt, og blev først leveret med momspligt på dette tidspunkt. Det var derfor udelukket, at sagsøgeren allerede inden da på det sted, hvor transporten blev påbegyndt (dvs. i udlandet), havde erhvervet rettigheder til varerne.
 20. I de omtvistede afgørelser opretholdt afgiftsmyndigheden afgørelserne. Herst har indbragt de omtvistede afgørelser for den forelæggende ret. Krajský soud v Praze (retten for regionen Prag, Den Tjekkiske Republik) har udsat sagen og forelagt Domstolen flere præjudicielle spørgsmål i henhold til artikel 267 TEUF. Efter Domstolens dom i Arex-sagen (6) har den forelæggende ret på forespørgsel fra Domstolen begrænset sin præjudicielle forelæggelse til følgende tre spørgsmål:
 »1) Erhverves »retten til som ejer at råde over varerne« som omhandlet i momsdirektivet af en afgiftspligtig person, der af en anden afgiftspligtig person køber varer direkte til en konkret kunde for at opfylde en allerede eksisterende ordre (hvor varetype, mængde, oprindelsessted og leveringstidspunkt er angivet), såfremt den pågældende ikke selv fysisk håndterer varerne, eftersom den pågældendes køber i forbindelse med indgåelse af købsaftalen har påtaget sig at forestå transport af varerne fra deres oprindelsessted, således at han blot giver adgang til de ønskede varer via sine leverandører og videregiver de oplysninger, der er nødvendige for at aftage varerne (på egne vegne eller på vegne af sine underleverandører i kæden), og hans overskud fra transaktionen er forskellen mellem indkøbsprisen og salgsprisen for sådanne varer, uden at der inden for kæden sker fakturering af transportudgifter for varerne?
 2) Er princippet om momsneutralitet eller andre EU-retlige principper til hinder for anvendelse af det forfatningsmæssige princip om in dubio mitius i national ret, der i situationer, hvor retsforskrifter er tvetydige og objektivt set kan fortolkes på flere måder, pålægger offentlige myndigheder at vælge den fortolkning, der tilgodeser den person, som er underlagt retsforskriften (i nærværende sag den momspligtige person)? Ville anvendelse af dette princip være forenelig med EU-retten, i det mindste hvis anvendelsen var begrænset til situationer, hvor de relevante faktiske omstændigheder i sagen fandt sted forud for Den Europæiske Unions Domstols bindende


text:
fortolkning af et omtvistet juridisk spørgsmål, som har fastslået, at en anden fortolkning, der er mindre gunstig for den afgiftspligtige enhed, er korrekt?
 3) Såfremt det er muligt at anvende princippet om in dubio mitius: Var det inden for de rammer, som EU-retten fastlagde på det tidspunkt, hvor de afgiftspligtige transaktioner i nærværende sag fandt sted (november 2010 til maj 2013), objektivt set muligt at anse spørgsmålet om, hvorvidt det juridiske begreb levering af varer eller transport af varer havde (eller ikke havde) samme indhold både i henhold til momsdirektivet og i henhold til punktafgiftsdirektivet, for at være juridisk usikkert og for at åbne mulighed for to fortolkninger?«
 21. I sagen for Domstolen har Herst, Den Tjekkiske Republik og Europa-Kommissionen indgivet skriftlige indlæg.
 A. Det første spørgsmål
 22. Det første spørgsmål vedrører momsdirektivets artikel 138, der regulerer afgiftsfritagelse af levering inden for Fællesskabet. Spørgsmålet, om der foreligger en levering inden for Fællesskabet, er i sidste ende afgørende for, om Herst med rette fik afslag på at foretage fradrag for indgående moms. Hvis leveringen til Herst var momsfritaget, ville Herst heller ikke have ret til at foretage et tilsvarende fradrag for indgående moms. Herst ville derimod over for sine leverandører skulle forsøge på civilretligt plan at opnå tilbagebetaling af den moms, som virksomheden med urette havde betalt.
 1. Præcisering af det første præjudicielle spørgsmål
 23. Momsdirektivets bestemmelser om grænseoverskridende levering af varer har til formål at gennemføre bestemmelseslandsprincippet. Dette princip skal sikre, at momsen som forbrugsafgift erlægges i den medlemsstat, hvor det endelige forbrug finder sted. Derfor pålægges erhvervelsen af varen i henhold til momsdirektivets artikel 2, stk. 1, litra b), nr. i), sammenholdt med artikel 40, afgift i bestemmelseslandet. For at undgå en dobbelt afgiftsbelastning skal leveringen af den samme vare i oprindelseslandet imidlertid fritages forinden (7). Leveringen inden for Fællesskabet og erhvervelsen inden for Fællesskabet udgør således én og samme økonomiske transaktion (8).
 24. Det bliver imidlertid vanskeligt, når der er tale om flere leveringer (forsyningskæde), men varen kun bliver transporteret én gang (fra det første til det sidste led i forsyningskæden) (kædetransaktion). I så fald er der nemlig flere leveringer inden for Fællesskabet, der kan komme i betragtning, hvorved afgiftsfritagelsen i momsdirektivets artikel 138 imidlertid kun må anvendes på én levering (9). I denne forbindelse fastlægges stedet for efterfølgende og foregående leveringer i forsyningskæden med udgangspunkt i den afgiftsfrie levering inden for Fællesskabet (10). I henhold til momsdirektivets artikel 32, stk. 1, anses dette sted ved alle leveringer, der er gået forud for den levering, der er den afgiftsfrie levering inden for Fællesskabet, for at ligge i oprindelseslandet, og ved alle leveringer, der sker derefter, for at ligge i bestemmelseslandet (11). Det er derfor afgørende, hvilken af leveringerne i forsyningskæden den grænseoverskridende transport kan henføres til.
 25. Den forelæggende ret ønsker med det første spørgsmål oplyst, efter hvilke kriterier denne henførsel kan og skal foretages.
 26. Den omstændighed, at Herst transporterede og klarerede varerne i henhold til en særlig toldretlig procedure (afgiftssuspensionsordningen), er i princippet uden betydning herfor.


text:
Som Domstolen nemlig allerede har fastslået i Arex-sagen (12), er spørgsmålet om henførslen af momsfritagelsen til en af leveringerne et rent momsretligt spørgsmål, hvis kriterier ikke ændres som følge af suspensionsordningen. Det må derfor afgøres på grundlag af generelle momsretlige regler, hvilken levering i en forsyningskæde der skal anses for den fritagne levering inden for Fællesskabet.
 27. Endvidere ønsker den forelæggende ret oplyst, om sælgeren (B), som er mellemleddet i forsyningskæden med to led (A – B – Herst), får råderetten, selv om den pågældende blot formidler adgangen til varerne til sin kunde (i det foreliggende tilfælde Herst), idet varerne stadig befinder sig hos A (dvs. dennes leverandør), og Herst selv forestår den efterfølgende transport for egen regning.
 28. I denne situation er det imidlertid afgørende for Hersts fradragsret, om stedet for leveringen fra B til Herst ligger i Den Tjekkiske Republik. Kun hvis det er tilfældet, er leveringen afgiftspligtig i denne stat. Faktureringen med tjekkisk moms til Herst skete i så fald med rette, og Herst kunne foretage et tilsvarende momsfradrag.
 29. Dette forudsætter dog, at den første levering (A – B) skal anses for den afgiftsfritagne levering inden for Fællesskabet. Kun i så fald har den første levering i henhold til momsdirektivets artikel 32 fundet sted i den medlemsstat, hvor transporten blev påbegyndt, mens stedet for den efterfølgende levering (B – Herst) ligger i den medlemsstat, hvor transporten blev afsluttet (her Den Tjekkiske Republik) (13).
 2. Henførsel af den grænseoverskridende transport til en af leveringerne
 30. Det skal derfor afklares, om den grænseoverskridende transport kan henføres til den forudgående levering (A – B), selv om Herst har transporteret varerne direkte fra A til sig selv (eller til sin kunde).
 31. Set ud fra Domstolens hidtidige praksis gælder det, at såfremt der foreligger en forsyningskæde med kun én fysisk varebevægelse, er det kun én af leveringerne, der kan anses for at være levering inden for Fællesskabet og således er fritaget for afgift (14). Hvilken af leveringerne der skal kvalificeres således, afhænger af, hvilken levering den grænseoverskridende transport skal henføres til. Alle andre leveringer i forsyningskæden, der ikke opfylder dette yderligere kendetegn for en grænseoverskridende transport, skal derfor anses for interne leveringer inden for en medlemsstat.
 a) Ejendomsrettens og råderettens betydning
 32. På grund af den forelæggende rets konkrete spørgsmål om råderetten for så vidt angår den midterste virksomhed (B) i en forsyningskæde skal det dog indledningsvis endnu en gang præciseres, at denne virksomhed, hvis den indgår i en forsyningskæde, naturligvis også har fået råderet i momsretlig forstand og videregiver denne til sin kunde (i den foreliggende sag Herst).
 33. Det fremgår klart af Domstolens praksis, at der i en forsyningskæde med én enkelt transport er tale om flere leveringer, hvis leveringssted skal fastlægges særskilt (15). Når en levering i henhold til momsdirektivets artikel 14, stk. 1, defineres ud fra, at den leverende har overdraget råderetten til modtageren, så må også den mellemste virksomhed (i det mindste i et teoretisk sekund) have fået råderetten. I modsat fald ville der ikke


text:
være tale om to leveringer, men højst én levering og én tjenesteydelse. Dermed er den omstændighed, at den mellemste virksomhed (B) »blot« giver sin kunde (Herst) mulighed for adgang til de ønskede varer, som virksomheden forud selv har erhvervet (men endnu ikke afhentet), tilstrækkelig til, at det kan lægges til grund, at råderetten gik fra A til B og derefter fra B til Herst.
 34. Det ændrer heller ikke noget ved denne vurdering (den logiske konsekvens af flere leveringer er flere overdragelser af råderetten), såfremt den nationale civilret tillader, at ejendomsretten overgår direkte fra det første led (A) til det sidste led i en forsyningskæde (her Herst). I momsdirektivets artikel 14, stk. 1, er der – i hvert fald i nogle af sprogversionerne (16) – netop ikke tale om, at en person har erhvervet ejendomsretten, men om, at overdragelsen af retten til »som ejer« at råde over et materielt gode har fundet sted. At råde over noget »som ejer« er imidlertid ikke nødvendigvis lig med en erhvervelse af ejendomsretten. For det første ville man i så fald ikke råde over et gode »wie ein [på samme måde som en]«, men »als Eigentümer [i sin egenskab af ejer]«. For det andet ville det momsretlige begreb om levering i modsat fald afhænge af den pågældende nationale fortolkning af ejendomsret. Begrebet »levering af et gode« vedrører dog ikke overdragelsen af ejendomsret i de efter gældende national ret fastsatte former (17).
 35. Allerede heraf fremgår det klart, at spørgsmålet om, hvorvidt og hvornår den civilretlige overdragelse af ejendomsretten til den mellemste virksomhed (B) eller til den sidste virksomhed i kæden (Herst) fandt sted, principielt er uden betydning. Som Kommissionen med rette har understreget, er den formelle ejendomsret ikke afgørende. Erhvervelsen af ejendomsretten kan højst have betydning som indicium som led i en samlet vurdering, eftersom erhvervelsen af råderetten i langt de fleste tilfælde falder sammen med erhvervelsen af ejendomsretten.
 36. På grundlag af denne fortolkning bliver det også klart, hvad der var meningen med Domstolens udsagn om Arex’ mulige erhvervelse af ejendomsretten i Den Tjekkiske Republik i Arex-dommen (18). I den pågældende dom anså Domstolen det for at være af betydning for afgørelsen af tvisten, om ejendomsretten allerede blev erhvervet, når den transporterende modtager af ydelsen (Arex) læssede brændstoffet. Transportørens erhvervelse af ejendomsretten er herefter et meget vigtigt indicium for en levering, men ikke eneafgørende (19).
 37. Tilsvarende har Domstolen allerede fastslået, at det ikke alene er afgørende, hvem der under transporten er ejeren af godet i henhold til national ret, eller hvem der faktisk råder over det (20). Domstolen har ligeledes fastslået, at det forhold, at godet allerede er blevet videresolgt, ikke i sig selv kan godtgøre, at transporten skal henføres til den efterfølgende levering (21). For så vidt har det blotte videresalg heller ingen betydning for, hvilken levering varebevægelsen skal henføres til.
 38. Råderetten som omhandlet i momsdirektivets artikel 14, stk. 1, er således bredere end den civilretlige ejendomsret. Den udelukkes dog i lighed med sidstnævnte ikke ved retlige begrænsninger. Lige så


text:
lidt som f.eks. en lejers eksisterende rettigheder udelukker ejerens råderet, forhindrer retlige begrænsninger af råderetten under en toldretlig forsendelsesordning, at køberen har råderetten som omhandlet i momsdirektivets artikel 14, stk. 1.
 39. Som foreløbig konklusion kan det derfor fastslås, at tidspunktet for erhvervelsen af ejendomsretten efter national ret ikke er afgørende med henblik på at henføre transporten til en af de leveringer, der kan komme i betragtning, og dermed fastlægge den afgiftsfrie levering inden for Fællesskabet.
 b) Konkret henførsel af den grænseoverskridende transport i en forsyningskæde
 40. I henhold til Domstolens praksis skal den grænseoverskridende transport i stedet henføres til en bestemt levering i en forsyningskæde – i det foreliggende tilfælde til en af de to leveringer (A til B eller B til Herst) – på grundlag af en samlet bedømmelse af alle sagens relevante omstændigheder (22).
 41. Ved kædetransaktioner skal der navnlig tages hensyn til, hvem der foretager transporten, eller for hvis regning den foretages (23). Efter min opfattelse må det afgørende være, hvem der under transporten bærer risikoen for varens hændelige undergang (24).
 42. I overensstemmelse hermed har Domstolen i en række tilfælde, hvor der var tale om en forsyningskæde med to led (A – B – C), afgjort, at transporten ikke længere kan tilregnes den »første« levering, hvis retten til som ejer at råde over godet allerede var blevet overført til den endelige aftager (C), altså modtageren af den »anden« levering (B – C) (25).
 43. Den, der allerede »som ejer« råder over godet, er nemlig normalt også den, der bærer risikoen for dets hændelige undergang. Et typisk udtryk for ejendomsbeføjelser er nemlig retten til at gøre med godet, hvad man vil, f.eks. ødelægge dette eller bruge det op (26). I så henseende har Kommissionen i sit indlæg også med rette taget udgangspunkt i den retlige beføjelse til at træffe beslutninger om godet. Modstykket til denne retlige beføjelse til at træffe beslutninger er netop også, at indehaveren bærer risikoen for godets hændelige undergang (indehaverens retlige beføjelse til at træffe beslutninger).
 44. I så henseende kan det lægges til grund, at den, der må bære risikoen for hændelig undergang, også er beføjet til som ejer at råde over godet som omhandlet i momsdirektivets artikel 14, stk. 1 (27).
 45. Det er ganske vist muligt, at spørgsmålet om, hvem der bærer risikoen for hændelig undergang – som Den Tjekkiske Republik har anført – som retligt spørgsmål ikke altid er let at besvare. Et svar er imidlertid enklere og fører til større retssikkerhed end en samlet vurdering, hvorved det er uklart, hvilke kriterier der skal være afgørende, og hvordan de skal vægtes.
 46. Konstateringen af, hvem der bærer risikoen, giver det enkleste grundlag for at fastslå, hvilken rolle den pågældende har i en forsyningskæde (28). Det må faktisk formodes, at den, der leverer en vare til en anden og bærer risikoen for varens hændelige undergang under leveringen, også retligt set handler som leverandør (og ikke blot som speditør for en anden). Men er den pågældende leverandør af den grænseoverskridende levering,


text:
må dennes levering også være den afgiftsfrie levering inden for Fællesskabet.
 47. Den omstændighed, at Herst afholder transportomkostningerne, kan i den foreliggende sag i så henseende blot betragtes som et indicium for, at Herst har handlet for egen regning som leverandør. Eftersom køber som regel altid bærer transportomkostningerne økonomisk set (enten indeholdt i prisen eller supplerende), er dette indicium dog ikke uomgængeligt. Såfremt det lykkes sælgeren (her B) at lægge transportomkostningerne oven i prisen, men Herst bærer risikoen for hændelig undergang under transporten, skal den grænseoverskridende transport alligevel henregnes til Herst.
 48. Dette gælder uanset spørgsmålet om, hvem der udadtil set gennemfører transporten i disse tilfælde (i de allerede afgjorte sager var dette for det meste virksomheden i midten) (29), og uanset, hvorledes forholdet til varen for så vidt angår den, der har råderetten, skal kvalificeres i retlig henseende (30) (dvs. om den pågældende allerede er ejer eller blot er berettiget til at forlange overdragelse af ejendomsretten).
 49. I den foreliggende sag betyder dette, at det afgørende er, om Herst forud for den grænseoverskridende transport af brændstoffet allerede havde opnået en sådan ret til at råde over det, at virksomheden bar risikoen for dets hændelige undergang. Det kan ikke udelukkes, at dette allerede skete ved en overgang af ejendomsretten ved læsningen på raffinaderiets terminal, eftersom ejeren af et gode i reglen også bærer risikoen for dets undergang. I en forsyningskæde med to led ville den anden levering (B – Herst) i så fald være den afgiftsfrie levering, og Herst har ingen fradragsret.
 50. Såfremt varen derimod var blevet videresolgt inden transporten, og der følgelig var tale om en forsyningskæde med tre led (A – B – Herst – D), ændres konklusionen en smule. I så fald ville det ikke være den sidste virksomhed, men en af de mellemste virksomheder i forsyningskæden, der transporterer. I denne situation ville Hersts levering (dvs. den tredje levering Herst – D) – såfremt Herst bærer risikoen for hændelig undergang under transporten – være den grænseoverskridende og dermed den afgiftsfrie levering (31). Heller ikke i denne situation kan Herst gøre en fradragsret gældende i Den Tjekkiske Republik på grundlag af den forudgående levering, men kun i det land, hvor transporten påbegyndtes.
 51. Det kan imidlertid også tænkes, at der er fastlagt et andet tidspunkt for risikoens overgang (med eller uden samtidig civilretlig erhvervelse af ejendomsretten). Den forelæggende ret har således oplyst, at i henhold til de aftaler, der sædvanligvis anvendes i branchen, finder erhvervelsen af ejendomsretten og dermed muligvis også risikoens overgang til den transporterende køber først sted i det øjeblik, hvor de punktafgiftspligtige varer overgår til forbrug.
 52. Hvis dette er tilfældet, handlede Herst under den grænseoverskridende transport (dvs. transporten fra raffinaderiet til det sted, hvor brændstoffet overgik til fri omsætning i Den Tjekkiske Republik) blot som speditør (32). Dette ville ganske vist være noget usædvanligt, men er ikke udelukket. Momsdirektivets artikel 32, stk. 1, tillader også dette, eftersom et gode i henhold til denne bestemmelse kan forsendes eller transporteres af leverandøren (her A og


text:
B), af kunden (her B og Herst) eller af tredjemand (dvs. en speditør, her Herst for A eller for B). I et sådant tilfælde skal transporten i henhold til momsdirektivets artikel 32, stk. 1, enten henføres til leveringen fra A til B eller fra B til Herst.
 53. Hvorvidt leveringen fra B til Herst i så fald fandt sted i Den Tjekkiske Republik, afhænger af, om transporten skal henføres til den første levering (A til B), hvilket forudsætter, at den første virksomhed (A) bar risikoen for undergang ved den grænseoverskridende levering. Sidstnævnte ville være usædvanligt, eftersom A jo har givet B tilladelse til, at varen også kan afhentes af en tredjemand (her Herst), som A ikke kender. Hvorfor A i en sådan situation skulle bære risikoen for hændelig undergang ud over afhentningstidspunktet, er umiddelbart vanskeligt at se.
 54. Vurderingen af, hvem der har båret risikoen for tab under den grænseoverskridende transport, kan Domstolen imidlertid ikke foretage. Det tilkommer derimod den forelæggende ret at foretage en sådan vurdering (33).
 55. Sammenfattende kan det konkluderes, at når den eneste grænseoverskridende varebevægelse skal henføres til en bestemt levering i en kædetransaktion, er det afgørende, hvem der ved den grænseoverskridende transport af varen bærer risikoen for varens hændelige undergang. Denne levering er den afgiftsfrie levering inden for Fællesskabet, og leveringsstedet ligger dér, hvor transporten påbegyndtes. Det er derimod ikke afgørende, hvem der er civilretlig ejer under transporten, eller om transporten finder sted i henhold til en særlig toldretlig ordning.
 1. Formaliteten og fortolkningen af de to spørgsmål
 56. Det andet og det tredje spørgsmål vedrører i sidste ende forholdet mellem et direktiv og den nationale ret. Nærmere bestemt kræver det forfatningsretlige princip in dubio mitius i afgiftsretten, at der altid vælges den fortolkning af en national lovgivning, der er mest fordelagtig for den afgiftspligtige. Betingelsen herfor er imidlertid, at denne retsregel objektivt set kan fortolkes på flere måder.
 57. Hvorvidt dette i det hele taget kan komme i betragtning i den foreliggende sag, fremgår imidlertid ikke klart af anmodningen om præjudiciel afgørelse. Mærkeligt nok blev relevansen af dette princip ikke nævnt i anmodningen om præjudiciel afgørelse i AREX-sagen (34), selv om de tilgrundliggende faktiske omstændigheder og de fleste af spørgsmålene næsten var identiske. Sidstnævnte taler til en vis grad imod den forelæggende rets fremstilling, hvorefter der objektivt set efter national ret var flere mulige fortolkninger.
 58. Den Tjekkiske Republiks opfattelse, hvorefter den præjudicielle forelæggelse i så henseende alene af denne grund ikke kan antages til realitetsbehandling, kan ikke tiltrædes. I henhold til Domstolens faste praksis er der nemlig en formodning for, at spørgsmål fra nationale domstole er relevante. De er selv ansvarlige for at fastlægge den retlige og materielle ramme, inden for hvilken de stiller deres spørgsmål vedrørende fortolkningen af EU-retten. Domstolen kan kun afvise en anmodning fra en national ret, hvis det klart fremgår, at den ønskede fortolkning af EU-retten savner enhver forbindelse med realiteten i hovedsagen eller dens genstand, såfremt problemet er af hypotetisk karakter, eller såfremt Domstolen ikke råder over de


text:
faktiske og retlige oplysninger, som er nødvendige for, at den kan give en brugbar besvarelse af de forelagte spørgsmål (35).
 59. Selv om der – som Kommissionen med rette har understreget – kan være tvivl om, hvorvidt princippet in dubio mitius finder anvendelse i det foreliggende tilfælde, kan det ikke antages, at der er tale om en hypotetisk situation. Følgelig bør Domstolen besvare det bagvedliggende retlige spørgsmål.
 60. Den Tjekkiske Republik har gennemført momsdirektivet i videst muligt omfang. Momsdirektivets begreber og fortolkningen af disse fremstår tilstrækkelig klart. Henførslen af afgiftsfritagelsen til en af leveringerne i forsyningskæden og fastlæggelsen af stedet for så vidt angår de andre leveringer med udgangspunkt heri er imidlertid forbundet med en vis retsusikkerhed. Det viser de mange afgørelser, som Domstolen efterhånden har truffet om dette emne (36), ligesom den nye artikel 36a i momsdirektivet, der skal gennemføres inden den 1. januar 2020 (37).
 61. Såfremt den nationale ordning ved fortolkningen objektivt set tillader en anden henførsel af afgiftsfritagelsen til en anden levering, og dette fører til, at leveringsstedet i den foreliggende sag objektivt betragtet ville være i Den Tjekkiske Republik, opstår spørgsmålet om forholdet mellem det forfatningsretlige princip in dubio mitius og momsdirektivet. I så fald skal der tages stilling til, om den mere fordelagtige fortolkning af den nationale lovgivning, som er hjemlet i henhold til den nationale forfatningsret, kan forhindre en fortolkning af den nationale lovgivning, der er mindre fordelagtig for den afgiftspligtige, men i overensstemmelse med EU-retten.
 2. Ikke et spørgsmål om EU-rettens forrang
 62. Ved en umiddelbar betragtning kunne man være tilbøjelig til at besvare dette spørgsmål benægtende med henvisning til EU-rettens forrang (38). I så fald ville man imidlertid overse, at det spørgsmål, som den forelæggende ret har rejst – for så vidt det faktisk er relevant – ikke vedrører EU-rettens forrang. EU-rettens forrang udgør nemlig en lovvalgsregel (39), som vedrører forholdet mellem to bestemmelser, der i sig selv finder anvendelse. Det er der imidlertid ikke tale om i den foreliggende sag.
 63. Momsdirektivet er ikke en forordning, men et direktiv, der i henhold til artikel 288 TEUF kun er rettet til medlemsstaten. Principielt finder det derfor ikke direkte anvendelse. Et EU-direktiv kan ifølge Domstolens praksis (40) kun få direkte virkning, hvis direktivet ud fra et indholdsmæssigt synspunkt fremstår som ubetinget og tilstrækkeligt præcist.
 64. Som Domstolen udtrykkeligt har fastslået, kan et sådant direktiv imidlertid ikke i sig selv skabe forpligtelser for private, og en direktivbestemmelse kan derfor ikke som sådan påberåbes over for sådanne personer ved nationale retter (41). De forpligtelser, som følger af et direktiv, skal således gennemføres i national ret for at kunne påberåbes direkte over for private.
 65. Dermed har Domstolen skabt et effektivt værktøj til håndhævelse af EU-retten til fordel for borgerne. Det betyder, at medlemsstaten ikke kan gøre en undladt eller urigtig gennemførelse af EU-retten gældende over for borgerne. Det hindres, at medlemsstaten kan forbedre sin retsstilling ved ikke at efterkomme EU-retten (42). Såfremt den overensstemmende fortolkning af den nationale lovgivning er den mest fordelagtige fortolkning


text:
for den afgiftspligtige, fører både det nationale princip in dubio mitius og en eventuel direkte anvendelse af direktivet til samme resultat.
 66. Princippet in dubio mitius kan derfor kun få selvstændig virkning inden for momsretten, såfremt den fortolkning, der er mulig i henhold til national ret, fører til et mere fordelagtigt resultat for den afgiftspligtige end det, direktivet foreskriver. I sådanne tilfælde kan en direkte anvendelse af momsdirektivet imidlertid ikke komme på tale. Der opstår således ikke en konflikt mellem to bestemmelser, der i sig selv finder anvendelse, hvorfor spørgsmålet om en af bestemmelsernes forrang ikke opstår.
 3. Divergens mellem direktiv og national ret
 67. Der foreligger derimod et klassisk tilfælde af divergens mellem et direktiv og national lovgivning. Denne divergens skal som udgangspunkt opløses ved hjælp af kravet om en overensstemmende fortolkning (43). Det giver den nationale ret mulighed for inden for rammerne af sin kompetence at sikre sig EU-rettens fulde virkning, når den afgør den tvist, der er indbragt for den.
 68. Princippet om en fortolkning i overensstemmelse med EU-retten kræver, at de nationale retsinstanser gør alt, hvad der henhører under deres kompetence – idet de tager den nationale lovgivning i dens helhed i betragtning og anvender fortolkningsmetoder, der er anerkendt i denne ret – for at sikre den fulde virkning af det pågældende direktiv og for at nå et resultat, der er i overensstemmelse med det, der tilsigtes med direktivet (44).
 4. Grænserne for en overensstemmende fortolkning
 69. Kravet om en overensstemmende fortolkning er imidlertid ikke uden grænser. De nationale retsinstansers forpligtelse til at henvise til indholdet af et direktiv, når de fortolker de relevante nationale retsregler, begrænses af generelle retsprincipper, herunder retssikkerhedsprincippet og forbuddet mod tilbagevirkende kraft, og det kan ikke tjene som grundlag for en fortolkning contra legem af national ret (45).
 70. Det generelle retsprincip in dubio mitius tager ifølge den forelæggende ret sigte på retssikkerheden i Den Tjekkiske Republik, idet det entydigt regulerer følgerne af retsusikkerheden som følge af en uklar lov og pålægger den, der har forårsaget usikkerheden, byrderne. Princippet udgør således som retsprincip i tjekkisk ret en grænse for den overensstemmende fortolkning i lighed med ordlydsgrænsen for en bestemmelse.
 71. Det følger allerede af den ovenfor anførte retspraksis, at ikke al national lovgivning kan fortolkes overensstemmende. I øvrigt pålægger EU-retten medlemsstaterne eventuelt at erstatte de påførte tab, såfremt de med direktivet tilsigtede mål ikke kan nås gennem fortolkning (46).
 72. Hvis den nationale ret ikke kan fortolkes i overensstemmelse med EU-retten, foreligger der således ganske vist national lovgivning, der er i strid med EU-retten, men som finder anvendelse til fordel for den afgiftspligtige. Denne situation kan ikke kun opstå i forbindelse med en klart modstridende ordlyd i den nationale ret, men også såfremt retsprincipper – her det forfatningsretlige princip in dubio mitius – reducerer fortolkningsmulighederne til blot én mulig fortolkning. Det tilkommer dog den forelæggende ret at afgøre, om det forholder sig således.
 73. Sådanne – ud fra et EU-retligt synspunkt beklagelige – konsekvenser af den manglende direkte anvendelse af et


text:
direktiv forekommer også på andre retsområder (47). Det er herefter medlemsstatens opgave at opfylde sin gennemførelsesforpligtelse og udforme sin nationale lovgivning, så den (klart) er i overensstemmelse med EU-retten, hvis den vil undgå, at Kommissionen indleder en traktatbrudssag.
 5. Forslag til afgørelse
 74. Princippet om momsens neutralitet eller et andet EU-retligt princip er ikke til hinder for anvendelsen af national lovgivning med andet indhold, såfremt borgerne ikke selv direkte påberåber sig eller kan påberåbe sig momsdirektivet, og en overensstemmende fortolkning af den nationale lovgivning (her på grund af princippet in dubio mitius) heller ikke er mulig.
 C. Det tredje spørgsmål
 75. Med det tredje spørgsmål ønsker den forelæggende ret oplyst, om det retlige begreb levering af varer eller transport af varer, der har (eller ikke har) samme indhold både i henhold til momsdirektivet og i henhold til punktafgiftsdirektivet – såfremt det er »muligt at anvende« princippet in dubio mitius – objektivt set skal anses for at være retligt usikkert og for at åbne mulighed for to fortolkninger.
 76. Som allerede anført ovenfor, er det alene de momsretlige begreber, der er afgørende for fastlæggelsen af leveringsstedet i henhold til momsdirektivets artikel 32, og disse begreber kan ikke anses for objektivt usikre. Det er »kun« henførslen af afgiftsfritagelsen til en af leveringerne i forsyningskæden og fastlæggelsen af stedet for så vidt angår de andre leveringer med udgangspunkt heri, der er forbundet med en vis retsusikkerhed.
 77. Dette udelukker imidlertid ikke, at formuleringerne i national ret i deres egen kontekst (opbygning, tilblivelseshistorie, formål) på trods af identisk ordlyd skal fortolkes anderledes. Princippet in dubio mitius vedrører kun den nationale ret, hvorfor det i denne sammenhæng kun er afgørende, om de nationale bestemmelser objektivt set åbner mulighed for flere fortolkninger.
 78. Dette spørgsmål skal besvares på grundlag af den nationale lovgivning og kan kun besvares af den forelæggende ret.
 79. På denne baggrund foreslår jeg Domstolen at besvare de præjudicielle spørgsmål fra Krajský soud v Praze (retten for regionen Prag, Den Tjekkiske Republik) således:
 »1) Når den eneste grænseoverskridende varebevægelse skal henføres til en bestemt levering i en kædetransaktion, er det afgørende, hvem der ved den grænseoverskridende transport af varen bærer risikoen for varens hændelige undergang. Denne levering er den afgiftsfrie levering inden for Fællesskabet, og leveringsstedet ligger dér, hvor transporten påbegyndtes.
 2) Princippet om momsneutralitet eller andre EU-retlige principper er ikke til hinder for anvendelse af det forfatningsmæssige princip in dubio mitius i national ret, der i situationer, hvor retsforskrifter er tvetydige og objektivt set kan fortolkes på flere måder, pålægger offentlige myndigheder at vælge den fortolkning, der tilgodeser den person, som er underlagt retsforskriften (i nærværende sag den momspligtige person).«
 2 – Spørgsmålet om henførslen af varebevægelsen til en levering i forbindelse med en såkaldt kædetransaktion inden for Fællesskabet er allerede blevet behandlet af Domstolen i flere sager, jf. f.eks. dom af 19.12.2018, AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:1027), af 21.2.2018, Kreuzmayr (C-628/16, EU:C:2018:84), af 26.7.2017, Toridas (C-386/16, EU:C:2017:599), af 27.9.2012, VSTR (C-587/10, EU:C:2012:592), af 16.12.2010, Euro Tyre Holding (C-430/09, EU:C:2010:786), og af 6.4.2006,


text:
EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2006:232).
 3 – Dom af 19.12.2018, AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:1027).
 5 – Zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty (lov nr. 235/2004 om merværdiafgift).
 6 – Dom af 19.12.2018, AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:1027).
 7 – Jf. herom allerede mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 28) og EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2005:675, punkt 23-25).
 8 – Dom af 26.7.2017, Toridas (C-386/16, EU:C:2017:599, præmis 31), af 18.11.2010, X (C-84/09, EU:C:2010:693, præmis 28), og af 27.9.2007, Teleos m.fl. (C-409/04, EU:C:2007:548, præmis 23 og 24).
 9 – Dom af 26.7.2017, Toridas (C-386/16, EU:C:2017:599, præmis 34), og af 6.4.2006, EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2006:232, præmis 45), samt mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 55) og EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2005:675, punkt 35).
 10 – Dom af 6.4.2006, EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2005:675, præmis 50).
 11 – Dom af 6.4.2006, EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2005:675, præmis 50).
 12 – Dom af 19.12.2018, AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:1027, præmis 66 ff., samt 73 og 74); jf. også mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 69 ff.).
 13 – Dom af 6.4.2006, EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2006:232, præmis 40, 42 og 50).
 14 – Dom af 26.7.2017, Toridas (C-386/16, EU:C:2017:599, præmis 34), og af 6.4.2006, EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2006:232, præmis 45), samt mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 55) og EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2005:675, punkt 35).
 15 – Jf. dom af 19.12.2018, AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:1027, præmis 70), af 26.7.2017, Toridas (C-386/16, EU:C:2017:599, præmis 34-36), og af 6.4.2006, EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2005:675, præmis 50).
 16 – Dette er tilfældet i den tyske sprogversion (»wie ein Eigentümer«) og den franske sprogversion (»comme un propriétaire«), mens det imidlertid forholder sig anderledes i den engelske (»as owner«) og den estiske sprogversion (»»Kaubatarne« on materiaalse vara omanikuna käsutamise õiguse üleminek«).
 17 – Dom af 2.7.2015, NLB Leasing (C-209/14, EU:C:2015:440, præmis 29), dom af 16.2.2012, Eon Aset Menidjmunt (C-118/11, EU:C:2012:97, præmis 39), af 6.2.2003, Auto Lease Holland (C-185/01, EU:C:2003:73, præmis 32), og af 8.2.1990, Shipping and Forwarding Enterprise Safe (C-320/88, EU:C:1990:61, præmis 7 og 8).
 18 – Jf. dom af 19.12.2018, AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:1027, præmis 78).
 19 – Jf. i denne retning dom af 16.12.2010, Euro Tyre Holding (C-430/09, EU:C:2010:786, præmis 40), og af 27.9.2012, VSTR (C-587/10, EU:C:2012:592, præmis 32, præmis 32 ff.), hvor ejendomsrettens overgang slet ikke spiller nogen rolle og der i højere grad blev lagt vægt på meddelelsen om hensigten om videresalg.
 20 – Det er ubestridt, at eksempelvis en speditør ganske vist aktuelt faktisk råder over godet, men ikke handler som deltagende leverandør, men som transportør for en leverandør. Jf. i denne retning dom af 16.12.2010, Euro Tyre Holding (C-430/09, EU:C:2010:786, præmis 40).
 21 – Dom af 27.9.2012, VSTR (C-587/10, EU:C:2012:592, præmis 36 og 37).
 22 – Dom af 21.2.2018, Kreuzmayr (C-628/16, EU:C:2018:84, præmis 32), af 26.7.2017, Toridas (C-386/16, EU:C:2017:599, præmis 35), af 27.9.2012, VSTR (C-587/10, EU:C:2012:592, præmis 32), af 16.12.2010, Euro Tyre Holding (C-430/09, EU:C:2010:786, præmis 27), samt


text:
mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 58 ff.) og EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2005:675, punkt 56).
 23 – Således også dom af 16.12.2010, Euro Tyre Holding (C-430/09, EU:C:2010:786, præmis 40 in fine).
 24 – Jf. allerede mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 60).
 25 – Jf. dom af 26.7.2017, Toridas (C-386/16, EU:C:2017:599, præmis 36), af 27.9.2012, VSTR (C-587/10, EU:C:2012:592, præmis 34), og af 16.12.2010, Euro Tyre Holding (C-430/09, EU:C:2010:786, præmis 33).
 26 – Jf. allerede mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 62) og EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2005:675, punkt 58).
 27 – Jf. herom allerede mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 62).
 28 – Jf. herom allerede mit forslag til afgørelse AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:624, punkt 73).
 29 – Transportøren eller speditøren er ikke beføjet til som ejer at råde over godet, jf. dom af 20.6.2018, Enteco Baltic (C-108/17, EU:C:2018:473, præmis 88), og af 3.6.2010, De Fruytier (C-237/09, EU:C:2010:316, præmis 25).
 30 – I denne retning dom af 20.6.2018, Enteco Baltic (C-108/17, EU:C:2018:473, præmis 86), og af 3.6.2010, De Fruytier (C-237/09, EU:C:2010:316, præmis 24).
 31 – EU-lovgiver forsøger at regulere denne situation (den mellemste virksomhed forestår transporten) på en ny og retssikkerhedsmæssig måde ved hjælp af en fiktion via den nye artikel 36a i momsdirektivet (EUT 2018, L 311, s. 3), der skal gennemføres pr. 1.1.2020.
 32 – Jf. ligeledes dom af 20.6.2018, Enteco Baltic (C-108/17, EU:C:2018:473, præmis 89).
 33 – Jf. i denne retning også dom af 16.12.2010, Euro Tyre Holding (C-430/09, EU:C:2010:786, præmis 45), og af 27.9.2012, VSTR (C-587/10, EU:C:2012:592, præmis 37).
 34 – Dom af 19.12.2018, AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:1027).
 35 – Dom af 17.9.2014, Cruz & Companhia (C-341/13, EU:C:2014:2230, præmis 32), af 30.4.2014, Pfleger m.fl. (C-390/12, EU:C:2014:281, præmis 26), af 22.6.2010, Melki og Abdeli (C-188/10 og C-189/10, EU:C:2010:363, præmis 27), og af 22.1.2002, Canal Satélite Digital (C-390/99, EU:C:2002:34, præmis 19).
 36 – Dom af 19.12.2018, AREX CZ (C-414/17, EU:C:2018:1027), af 21.2.2018, Kreuzmayr (C-628/16, EU:C:2018:84), af 26.7.2017, Toridas (C-386/16, EU:C:2017:599), af 27.9.2012, VSTR (C-587/10, EU:C:2012:592), af 16.12.2010, Euro Tyre Holding (C-430/09, EU:C:2010:786), og af 6.4.2006, EMAG Handel Eder (C-245/04, EU:C:2006:232).
 37 – Rådets direktiv (EU) 2018/1910 af 4.12.2018 om ændring af direktiv 2006/112/EF, for så vidt angår harmonisering og forenkling af visse regler i det fælles merværdiafgiftssystem for beskatning af samhandelen mellem medlemsstaterne, EUT 2018, L 311, s. 3.
 38 – Dom af 9.3.1978, Simmenthal (106/77, EU:C:1978:49, præmis 17/18), af 17.12.1970, Internationale Handelsgesellschaft (11/70, EU:C:1970:114, præmis 3), og af 15.7.1964, Costa (6/64, EU:C:1964:66, s. 1270).
 39 – Forrangen betegnes derfor med rette som en regel til opløsning af konflikter mellem lovgivning af Marc Desens, Auslegungskonkurrenzen im europäischen Mehrebenensystem, EuGRZ 2011, s. 211 (212), Harald Schaumburg i Schaumburg/Englisch, Europäisches Steuerrecht, Köln 2015, punkt 4.19 ff., Claus Dieter Classen/Martin Nettesheim i Oppermann/Classen/Nettesheim, Europarecht, München, 8. oplag 2018, § 10, punkt 33.
 40 – Dom af 22.11.2017, Cussens m.fl. (C-251/16, EU:C:2017:881, præmis 26), af 16.7.2015, Larentia + Minerva og Marenave Schiffahrt (C-108/14 og C-109/14, EU:C:2015:496, præmis 48 og


text:
49), af 12.12.2013, Portgás (C-425/12, EU:C:2013:829, præmis 18), af 24.1.2012, Dominguez (C-282/10, EU:C:2012:33, præmis 33), og af 19.1.1982, Becker (8/81, EU:C:1982:7, præmis 25).
 41 – Dom af 22.11.2017, Cussens m.fl. (C-251/16, EU:C:2017:881, præmis 26), af 12.12.2013, Portgás (C-425/12, EU:C:2013:829, præmis 22), af 24.1.2012, Dominguez (C-282/10, EU:C:2012:33, præmis 37 og 38), af 14.7.1994, Faccini Dori (C-91/92, EU:C:1994:292, præmis 20), og af 26.2.1986, Marshall (152/84, EU:C:1986:84, præmis 48).
 42 – I denne retning udtrykkeligt: dom af 24.1.2012, Dominguez (C-282/10, EU:C:2012:33, præmis 38), af 14.7.1994, Faccini Dori (C-91/92, EU:C:1994:292, præmis 22 og 23), og af 26.2.1986, Marshall (152/84, EU:C:1986:84, præmis 49).
 43 – Dom af 4.7.2006, Adeneler m.fl. (C-212/04, EU:C:2006:443, præmis 109 og 110), af 16.6.2005, Pupino (C-105/03, EU:C:2005:386, præmis 44 og 47), af 5.10.2004, Pfeiffer m.fl. (C-397/01 – C-403/01, EU:C:2004:584, præmis 114), af 14.7.1994, Faccini Dori (C-91/92, EU:C:1994:292, præmis 26), og af 13.11.1990, Marleasing (C-106/89, EU:C:1990:395, præmis 8).
 44 – Dom af 24.1.2012, Dominguez (C-282/10, EU:C:2012:33, præmis 24), af 4.7.2006, Adeneler m.fl. (C-212/04, EU:C:2006:443, præmis 111), og af 5.10.2004, Pfeiffer m.fl. (C-397/01 – C-403/01, EU:C:2004:584, præmis 115, 116, 118 og 119).
 45 – Dom af 24.1.2012, Dominguez (C-282/10, EU:C:2012:33, præmis 25), af 4.7.2006, Adeneler m.fl. (C-212/04, EU:C:2006:443, præmis 110), og af 16.6.2005, Pupino (C-105/03, EU:C:2005:386, præmis 44 og 47).
 46 – Jf. i denne retning dom af 24.1.2012, Dominguez (C-282/10, EU:C:2012:33, præmis 42 og 43), af 4.7.2006, Adeneler m.fl. (C-212/04, EU:C:2006:443, præmis 112), og af 14.7.1994, Faccini Dori (C-91/92, EU:C:1994:292, præmis 27).
 47 – Jf. f.eks. dom af 16.7.2015, Larentia + Minerva og Marenave Schiffahrt (C-108/14 og C-109/14, EU:C:2015:496, præmis 52), af 12.12.2013, Portgás (C-425/12, EU:C:2013:829, præmis 31, for så vidt som organet ikke var tilstrækkeligt knyttet til staten), og af 14.7.1994, Faccini Dori (C-91/92, EU:C:1994:292, præmis 30).


text:
ITD – Brancheorganisation for den danske vejgodstransport
 NyhederBranchenOm ITDBliv medlemITD Servicepartner®
 Her er du: Hjem > Nyheder > ITD Nyt
 ITD Kommentar
 ITD vinder vigtig sejr ved Højesteret i principiel køre-hvile-tid-sag11.5.2012Højesteret har i dag afgjort en principiel sag om køre-hvile-tid til fordel for ITD. Sejren er et stort skridt fremad i kampen for en mere fleksibel og pragmatisk tilgang til køre-hvile-tid i Danmark.Foto: © ColourboxHøjesteret afgjorde i dag en principsag, som vejgodstransportens brancheorganisation ITD har ført på vegne af en lastbilchauffør, den såkaldte ”Tommy-sag”. Chaufføren blev i 2010 idømt en bøde på 5.000 kroner og en betinget frakendelse af kørekortet – alt sammen for en 50 sekunders afbrydelse af sin pause for at flytte en lastbil, som blokerede en rampe hos en kunde.
 Højesteret besluttede helt at frifinde chaufføren i sagen, som ITD har anket fra byretten over landsretten til Højesteret.
 - Den første dom betød, at chaufføren havde valget mellem at få frakendt sit kørekort eller blive uvenner med kunden og sin vognmand. Det var mildt sagt grotesk. Højesterets afgørelse betyder, at vi nu kan få den længe ventede mere pragmatiske og fleksible tilgang til køre-hviletid ved danske domstole, siger chefkonsulent Lars Nielsen fra ITD.
 50 sekunders overtrædelseSagen handler om, at en chauffør afbrød en lovpligtig pause hos en kunde, hvor han havde læsset varer af. En ansat på stedet bad chaufføren om at flytte lastbilen, så en anden bil kunne komme af med varer.
 Chaufføren valgte at bruge omkring 50 sekunder af pausen på at flytte sin lastbil et kort stykke på samme grund, men tachografen noterede det som mindst to minutters kørsel og dermed en afbrydelse af den lovpligtige pausetid. - Teknisk set begik chaufføren en fejl, men lykkeligvis kunne Højesteret se, at straffen var fuldstændig ude af proportion i forhold til fejlens størrelse, lyder det fra Lars Nielsen.I dommen, som faldt ud til ITD’s fordel med dommerstemmerne 4-1, lagde Højesteret bl.a. vægt på, at der var tale om en enkeltstående og kortvarig flytning af vogntoget, som chaufføren dårligt kunne modsætte sig, samt at chaufføren efterfølgende havde fortsat og overholdt sit samlede hvil. Retten lagde også vægt på, at der fra de involverede parter var enighed om hændelsens forløb, og at det således var uden betydning, at chaufføren ikke efterfølgende registrerede afbrydelsen manuelt, sådan som forskrifterne ellers påbyder. Fornuften har sejretHos ITD er konklusionen, at fornuften har sejret med højesterets dom, og Lars Nielsen forudser, at dommen vil få stor betydning for den fremtidige praksis omkring køre-hvile-tids-reglerne i Danmark.
 - Målet med køre-hviletidsreglerne er at få et godt arbejdsmiljø, en høj trafiksikkerhed og et effektivt transportmarked. Med dommen er der lagt op til, at vi kan få fokus tilbage på reglernes mål frem for at hænge os i ubetydelige petitesser og stift regelrytteri, siger Lars Nielsen og pointerer:
 - Bevidst snyd skal naturligvis straffes hårdt, men dagens dom vil være med til at sikre, at transportvirksomheder og chauffører ikke skal lide under høje og urimelige straffe for menneskelige fejl og forglemmelser.
 Spørgsmåltil denne side
 Nikolaj Stig NielsenKommunikationschefTlf.


text:
Skat.dk: Fradragsret for erstatninger - selskabets revisionsmæssige bistand - "selskabstømmersager"
 09 Mar 2010 09:41
 16 Feb 2010 08:51
 20. afdeling, B-2041-06
 Fradrag, erstatning, kurstab, driftstab
 Landsretten lagde efter parternes procesaftale til grund, at revisorernes adfærd i forbindelse med, at selskaberne blev handlet, har haft en sådan karakter, at de derved har pådraget sig et erstatningsansvar i samme omfang og på samme måde som fastslået for rådgiverne i Højesterets dom af 24. november 1999 UfR2000.365/2H
 Landsretten fastslog herefter, at revisorernes adfærd under disse omstændigheder ikke findes at ligge inden for rammerne af en normal og sædvanlig drift ved udøvelsen af revisionsmæssig virksomhed. Der findes derfor ikke grundlag for at anse regreskravet som et fradragsberettiget driftstab i medfør af statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, og den herom udviklede praksis.
 De hensyn, som begrunder fradragsret efter kursgevinstloven, må efter lovens forhistorie og forarbejder på tilsvarende vis forudsætte, at fordringen har tilknytning til normal og sædvanlig erhvervsmæssig drift. Der findes derfor heller ikke grundlag for at anse regreskravet for fradragsberettiget efter kursgevinstlovens § 3.
 Ligningsvejledningen 2010-1 A.D.2.3.4.1
 Ligningsvejledningen 2010-1 S.C.1.2.2.3
 biint. Foreningen af Statsautoriserede Revisorer
 (begge advokat Hans Severin Hansen)
 Michael Dorn, Taber Rasmussen og Jesper Stage Thusholt (kst.)
 Denne sag drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, H1, har fradragsret for regresfordringer, som H1 i indkomstårene 2000 og 2001 har erhvervet ved at betale erstatninger i anledning af selskabets revisionsmæssige bistand i såkaldte "selskabstømmersager".
 Sagen blev i medfør af overspringelsesreglen i skatteforvaltningslovens § 48, stk. 2, anlagt ved Østre Landsret den 29. juni 2006.
 H1 har nedlagt påstand om, at sagsøgte, Skatteministeriet, skal anerkende, at selskabets skattepligtige indkomst for skatteårene 2000 og 2001 nedsættes med henholdsvis 277.650 kr. og 367.021 kr.
 Biintervenienten, Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, har støttet denne påstand.
 Ved Selskabsbeskatningens afgørelse af 20. februar 2003 blev H1s indkomstansættelser for blandt andre indkomstårene 2000 og 2001 forhøjet med henholdsvis 277.650 kr. og 367.021 kr., idet man ikke kunne godkende fradragsret for de erstatninger, som selskabet havde betalt. Denne forhøjelse svarer til de påstævnte beløb.
 Det er Selskabsbeskatningens afgørelse, som er til prøvelse i denne sag.
 I forbindelse med salg af 8 selskaber, som blev solgt i perioden fra juni 1991 til november 1997, ydede H1 revisionsmæssig bistand.
 De nærmere omstændigheder omkring handlerne er beskrevet i et bilag til afgørelsen af 20. februar 2003:
 Erstatnings-
 Oplysninger om den
 udskudte skat,
 overkursen og
 skattekursen
 Revisors rolle i handlen med
 overskudsselskabet
 3. G1 ApS
 Fradrag for
 anerkendes
 denne sag
 32.111 kr.
 Afsat skat på 227.768 kr.
 Overkurs 111.500 kr.
 Skattekursen på 48%
 Revisor havde udarbejdet perioderegnskab til brug for likvidationen af selskab, og sælger solgte herefter selv selskabet til køber PR efter råd fra en bekendt - en revisor ansat hos R1.
 4.G2
 for erstatning anerkendes ikke for denne sag
 48.672 kr.
 Afsat skat 650.506 kr.
 Overkurs på 472.391 kr.
 Skattekurs 72,5%
 Revisor har udarbejdet perioderegnskab og deltaget i møde med sælger, men ikke haft kontakt til køber eller deltaget i møde med køber. Advokaten har bistået med at finde køber, med kontakt til køber