text:
bl.a. en skærpelse af ”fit-and-proper”-kravene samt strengere straffe for overtrædelse af lovgivningen.
 Advokat Rune Derno fylder 40 år
 20. juni 2017 Der er ofte meget på spil, når Rune Derno, advokat og partner hos Kammeradvokaten, går på arbejde. Som insolvensadvokat handler det om at bevare værdierne i situationer, hvor det økonomiske sammenbrud er nært forestående. Scenen kan sættes alle steder i erhvervslivet – lige fra de bonede gulve i den finansielle sektor til en rå lagerhal hos en lille start up-virksomhed. Den 21. juni 2017 fylder Rune Derno 40 år.
 Vestre Landsret fastslår, at ekspropriation efter elektrificeringsloven var lovlig
 20. juni 2017 I forbindelse med elektrificeringen af jernbanestrækningen mellem Esbjerg og Lunderskov traf Ekspropriationskommissionen beslutning om nedlæggelse af en eksisterende jernbanebro i Vejen Kommune samt etablering af en ny bro og i tilknytning hertil en ny forbindelsesvej. Den berørte lodsejer anfægtede lovligheden af kommissionens beslutning, men Vestre Landsret kom frem til, at ekspropriationen var lovligt gennemført efter elektrificeringsloven.
 Udmåling af filippinske enkers forsørgertabserstatning
 20. juni 2017 Ni filippinske enker, hvis ægtefæller var sømænd på to danske skibe og omkommet i forbindelse med skibsforlis i 2000 og 2003, havde ikke krav på at få forlænget deres løbende udbetaling af forsørgertabserstatning.
 Dom om værdiansættelse af virksomhedsobligationer
 20. juni 2017 Østre Landsret har den 20. juni 2017 afsagt dom i en principiel skattesag om værdiansættelse af virksomhedsobligationer under finanskrisen.
 Searcheable interconnection of EU/EAA business registers
 19. juni 2017 Since June 8 2017 it has been possible to obtain information about companies through the European Business Registers Interconnection System (BRIS). In the future, BRIS will gather information from the national business registers of all EU and EEA member states.
 15. juni 2017 Kammeradvokaten har rådgivet den danske stat i forbindelse med indgåelsen af en betinget aftale om et salg af statens aktier i Vestjysk Bank til en investorgruppe bestående af Nykredit, Novo og diverse danske fonde og finansielle investorer for i alt 123 mio. kr.
 Europæisk processpil i Aarhus
 13. juni 2017 Det europæiske processpil i EU-ansættelses- og arbejdsret Hugo Sinzheimer Moot Court Competition løber af stablen denne weekend, d. 15.-17. juni, i Aarhus.
 Ny hvidvaskningslov træder i kraft den 26. juni 2017
 13. juni 2017 Den 26. juni 2017 træder den nye lov om hvidvask og bekæmpelse af terrorisme i kraft. Den nye lov indebærer, at virksomheder omfattet af loven skal have øget fokus på risici, herunder fokusere indsatsen, fokuseres mod de egentlige risikoområder, identificere og vurdere virksomhedens risici samt etablere procedurer til imødegåelse af risici.
 Kammeradvokaten er first mover med nye teknologier
 12. juni 2017 Kammeradvokaten er first mover med de nye teknologier. Hør interviewet med Tomas Ilsøe Andersen, managing partner hos Kammeradvokaten, som fortæller om firmaets fokus på digitalisering.
 Landsretten slår fast, at ekspropriation var lovlig
 12. juni 2017 I forbindelse med etableringen af den nye jernbane mellem København og Ringsted traf Ekspropriationskommissionen beslutning om at nedlægge en vejbro i Ringsted Kommune. Kommunen anfægtede lovligheden af kommissionens beslutning, men Østre Landsret kom frem til, at nedlæggelse af vejbroen var lovlig.
 Solcelleejere


text:
havde ikke krav på årsbaseret nettoafregning
 12. juni 2017 I to nye byretsdomme har retten fundet, at solcelleejere ikke havde krav på årsbaseret nettoafregning for deres solcelleanlæg, fordi de ikke havde godtgjort, at der var indgået en bindende aftale om køb af et elproduktionsanlæg inden skæringsdatoen for den nye ordning om timebaseret nettoafregning.
 Principiel højesteretsdom vedr. konkurslovens § 74
 12. juni 2017 Højesteret har i ny dom om omstødelse af et virksomhedspant fastlagt tidspunktet for vurderingen efter konkurslovens § 74 og tillige fastslået, at et forslag til efteropkrævning af moms fra SKAT kunne begrunde insolvens.
 8. juni 2017 Højesteret har afsagt dom i en sag om renoveringen af to jernbanebroer i Vallensbæk Kommune. Højesteret tog bl.a. stilling til, hvorvidt Banedanmark i forbindelse med renovering havde udført arbejder, der var unødvendige.
 Den nye miljøvurderingslov er trådt i kraft
 8. juni 2017 Lov om miljøvurdering af planer og programmer (SMV) og af konkrete projekter (VVM) er trådt i kraft den 16. maj 2017.
 Brugsværdi eller handelsværdi?
 8. juni 2017 Højesteret har d. 11. maj 2017 afsagt dom i en sag om ekspropriationserstatning i forbindelse med udvidelse af Holbækmotorvejen. Højesteret fandt, at ekspropriationserstatning for et areal, der i 2009 blev eksproprieret til brug for udvidelsen af motorvejen, skulle fastsættes ud fra råstofvirksomhedens mistede fortjeneste (brugsværdi). Højesteret fraveg således udgangspunktet om udmåling af ekspropriationserstatning til det afståedes handelsværdi.
 Udgiftsfordeling ved istandsættelse af privat fællesvej
 8. juni 2017 Ombudsmanden har i en udtalelse henstillet til Vejdirektoratet at træffe en ny afgørelse om udgiftsfordelingen til istandsættelse af en privat fællesvej, der grænser op til en offentlig sti, idet Ombudsmanden fandt, at fordelingen ikke havde hjemmel i privatvejsloven.
 Zoologiske haver er ikke fritaget for lønsumsafgift
 8. juni 2017 Vestre Landsret har den 7. juni 2017 afsagt dom i en principiel sag om lønsumsafgiftspligt for fire zoologiske anlæg, herunder tre store zoologiske haver. Dommen fastslår, at virksomheden i zoologiske anlæg ikke falder ind under begrebet ”museumsvirksomhed”, som er fritaget for betaling af lønsumsafgift.
 Boafgift af formue i liechtensteinsk fond
 7. juni 2017 Retten i Roskilde har givet SKAT medhold i, at formuen i en liechtensteinsk fond ikke var effektivt og uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue, og at formuen i fonden derfor skulle indgå i grundlaget for beregning af boafgift i dødsboet efter stifteren.
 § 2a-begrænsning om folkepension ikke i strid med EU-retten
 6. juni 2017 Forsvarsministeriet er blevet frifundet i sag om udbetaling af fratrædelsesgodtgørelse i henhold til den dagældende funktionærlovs § 2 a, stk. 2, om folkepension.
 Skattepligt til Danmark under udstationeringen
 6. juni 2017 Universitetsansat var udstationeret til Storbritannien, og den ansatte var i den forbindelse skattepligtig til Danmark af lønnen fra det danske universitet.
 Indgrebet i lærerkonflikten i 2013 (lov 409) var ikke i strid med arbejdstidsdirektivet
 2. juni 2017 Beskæftigelsesministeriet er i dag blevet frifundet i en retssag anlagt af Lærernes Centralorganisation.
 Højesteretsdom om fraflytterbeskatning
 2. juni 2017 Aktieavancebeskatningslovens § 39 A, stk. 5, om forfald af henstandsbeløb ved udbytteudlodning er ikke i strid med aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på

type: other


text:
den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side.
 Orientering om Udbudsret - uge 20-21 2017
 1. juni 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort fire kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Principiel dom i skattesag om generationsskifte
 31. maj 2017 Vestre Landsret har den 30. maj 2017 afsagt dom i en principiel skattesag, som har betydning i de mange tilfælde, hvor generationsskifte sker ved succession og berigtiges helt eller delvist ved gave.
 Stemmeret ved kuratorvalg
 30. maj 2017 Skifteretten fandt under et kuratorvalg, at en kreditors (S) krav kunne tillægges stemmeret på en skiftesamling til trods for, at der verserede sag herom, hvorimod det var betænkeligt at tillægge en anden kreditor (H) stemmeret med et beløb, der oversteg de øvrige kreditorers samlede krav.
 Værdiansættelse ved virksomhedsoverdragelse mellem søsterselskaber indeholdt omstødeligt gaveelement
 30. maj 2017 Værdiansættelsen ved overdragelse af en virksomhed kort før konkurs mellem to søsterselskaber burde være sket til aktivernes værdi ved fortsat drift (going concern) – og ikke som sket til værdien ved målrettet salg – hvorfor forskelsværdien kunne omstødes efter konkurslovens § 64, stk. 2. Samtidig gældsnedbringelse omstødt efter konkurslovens §§ 67 og 74.
 Tilbagebetalingskrav som følge af ugyldig gave mellem ægtefæller
 30. maj 2017 Konkursboet efter M kunne kræve værdien af en ejendom, som vederlagsfrit var overdraget, tilbage fra modtageren, H, i medfør af retsvirkningslovens § 33. Overførsler fra M til H på ca. 10.000 kr. om måneden i 13 måneder oversteg ikke, hvad M efter sin evne passende kunne bidrage med til familiens underhold og kunne derfor ikke kræves tilbagebetalt.
 Justitsministeriets betænkning om databeskyttelsesforordningen offentliggjort
 24. maj 2017 Justitsministeriet har i en pressemeddelelse i dag – næsten præcist 1 år før, forordningen skal anvendes fra den 25. maj 2018 – offentliggjort sin længe ventede publikation om databeskyttelsesforordningen.
 Erhvervsstyrelsen har nu åbnet sit register for reelle ejere
 23. maj 2017 Dags dato er bekendtgørelserne vedrørende lov nr. 262/2016 om indførelse af register over reelle ejere trådt i kraft. Det indebærer, at kapitalselskaber og en lang række andre juridiske personer skal have kendskab til og registrere sine reelle ejere i Erhvervsstyrelsens it-system senest den 1. december 2017.
 Orientering om Udbudsret - uge 18-19 2017
 19. maj 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 18-19 2017, hvor der er offentliggjort to domme fra EU-domstolen.
 11. maj 2017 Digitalisering, robotter, blockchain, sociale investeringer, crowdfunding og advokatundersøgelser er blandt de emner, der er til debat hos Kammeradvokaten på årets Folkemøde.
 Kammeradvokaten på de jurastuderendes top tre
 10. maj 2017 Danske jurastuderende peger på Kammeradvokaten som en af de tre arbejdspladser, de bedst kunne tænke sig at arbejde hos efter studierne. Det viser resultaterne fra analysevirksomheden Universums årlige undersøgelse.
 4. maj 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 16-17 2017, hvor der er offentliggjort fire kendelser.
 OK at opsige handicappet medarbejder
 3. maj 2017 Østre Landsret fandt, at det var i orden at afskedige handicappet medarbejder, da medarbejderen ikke kunne udføre sine arbejdsopgaver på tilfredsstillende vis, selvom arbejdsopgaver og arbejdsvilkår var forsøgt tilpasset medarbejderens forhold. Landsretten fandt


text:
derfor, at fortsat beskæftigelse af medarbejderen ville være for byrdefuld for arbejdsgiveren.
 Ny persondatalov på retshåndhævelsesområdet vedtaget
 2. maj 2017 Den 27. april 2017 vedtog Folketinget den nye lov om retshåndhævende myndigheders behandling af personoplysninger.
 Datatilsynet: Utilstrækkelig sikkerhed i løsningen EASY-P
 2. maj 2017 Datatilsynet har i en ny udtalelse kritiseret, at den persondatabehandling, som Styrelsen for IT og Læring foretog i systemet EASY-P, ikke levede op til kravene i persondatalovens § 41, stk. 3.
 Kammeradvokaten styrker sine digitaliserings- og retssagskompetencer
 1. maj 2017 Retssagsførelse og rådgivning om digitalisering er to af Kammeradvokaten/Advokatfirmaet Poul Schmiths centrale specialer. Nu styrker firmaet begge områder yderligere.
 28. april 2017 Østre Landsret har tilsidesat et skattearrangement, hvor formålet med arrangementet var at skabe konstruerede tab, der kunne fratrækkes skattemæssigt.
 27. april 2017 Berlingske Business Magasin har kåret advokat Tanja Lind Melskens fra Kammeradvokaten/Advokatfirmaet Poul Schmith som et af landets største unge erhvervstalenter i den årlige Talent 100-nominering.
 26. april 2017 Højesteret fastslog, at kontingenter, som pensionistmedlemmer betalte til en fagforening, ikke var fradragsberettigede. Derfor havde SKAT været berettiget til at pålægge fagforeningen at undlade at indberette sådanne indbetalinger.
 24. april 2017 Højesteret har den 10. april 2017 afsagt dom i en sag vedrørende to jernbanebroer i Vallensbæk Kommune. Sagen vedrørte en tvist mellem Vallensbæk Kommune og Banedanmark om, hvem der skulle betale for vedligeholdelsen af jernbanebroerne, og om de udførte vedligeholdelsesarbejder havde været nødvendige.
 20. april 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 13-14-15 2017, hvor der er offentliggjort fire kendelser fra Klagenævnet for Udbud og én dom fra EU-Domstolen.
 Kvalifikationsordninger udbudt efter det nye forsyningsvirksomhedsdirektiv
 11. april 2017 Det nye forsyningsvirksomhedsdirektiv 2014/25/EU trådte i kraft den 1. januar 2016 og finder anvendelse på udbud, der er iværksat fra dette tidspunkt. Få et overblik over hvilke regler, der gælder for offentliggørelse af udbudsmaterialet og anvendelse af det fælles europæiske udbudsdokument (ESPD).
 Lægens kryds var ikke afgørende
 7. april 2017 Østre Landsret fandt, at opsigelse af gravid medarbejder udgjorde ulovlig forskelsbehandling, da opsigelsen var begrundet i kvindens sygefravær, der i hvert fald delvist var graviditetsbetinget. 120 dages-reglen kunne derfor heller ikke anvendes.
 Pligt til at bringe kontrakt til ophør
 7. april 2017 Klagenævnet for Udbud har i sin kendelse af 23. marts 2017 i sagen Proctor Forsikring Danmark mod Nyborg Kommune, annulleret ordregivers tildelingsbeslutning. Kendelsen er det første eksempel på en klagenævnskendelse, som forpligter ordregiver til at bringe en kontrakt til ophør i medfør af udbudslovens § 185, stk. 2.
 Dom om fradrag i grundværdien for storparcel
 5. april 2017 Højesteret giver Skatteministeriet medhold i sag om grundforbedringsfradrag i grundværdien for en storparcel.
 5. april 2017 På én skole blev der indstillet uforholdsmæssigt mange ældre lærere til afskedigelse, og kommunen blev dømt til at betale 130.000 kr. i godtgørelse til en lærer, selvom læreren selv havde sagt op efter at være blevet indstillet til afskedigelse.
 Døralarmer og borgernes frihedsrettigheder
 3. april 2017 Kommunerne skal sikre, at borgere og pårørende inddrages i beslutningen om opsætning af døralarmer i sociale botilbud. Det er et af de


text:
forhold, Folketingets Ombudsmand påpeger i en ny udtalelse, hvor en kommune ifølge ombudsmanden havde begået væsentlige fejl ved opsætning af døralarmer.
 Indkøbssystem eller rammeaftale?
 31. marts 2017 Dynamiske indkøbssystemer er en fleksibel indkøbsform, som med den nye udbudslov er blevet mere attraktiv. De udgør derfor et attraktivt alternativ til rammeaftaler, men der er også ulemper ved anvendelse af dynamiske indkøbssy-stemer, og det er derfor en god ide at kende fordele og ulem-per.
 30. marts 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 11-12 2017, hvor der er offentliggjort 4 kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Homovielser er ikke grundlovsstridige
 23. marts 2017 Højesteret har den 23. marts 2017 fastslået, at det ikke var i strid med grundloven, da lovgivningsmagten og kirkeministeren i 2012 gjorde det muligt for to personer af samme køn at blive viet som ægtefæller i folkekirken.
 Moderselskab ansvarlig for datterselskabs sagsomkostninger
 20. marts 2017 Østre Landsret har fastslået, at det var ansvarspådragende for moderselskabet, der udgjorde ledelsen i et datterselskab, at lade datterselskabet anlægge og gennemføre en omfattende retssag mod tre myndigheder under den forudsætning, at tredjemand betalte alle omkostningerne med undtagelse af modpartens krav på sagsomkostninger.
 Ny EU-dom fastslår, at medlemsstater kan begrænse aktindsigt i selskabsregister med personoplysninger
 17. marts 2017 Medlemsstater kan tillade, at personer der er tilknyttet opløste selskaber anmoder om begrænsning af adgang til aktindsigt i personoplysninger i selskabsregistre, hvis særlige forhold taler for det.
 Tema: PSD2 og den nye betalingslov
 17. marts 2017 Den nye betalingslov blev fremsat onsdag den 15. marts 2017 og medfører store ændringer, der kommer til at påvirke og markant ændre den finansielle sektor. Hos Kammeradvokatens FinTech team har vi fokus på PSD2 og den nye betalingslov, og vi har i den forbindelse oprettet en ny temaside om PSD2.
 Ministerier frifundet i sager om Ayahuasca
 17. marts 2017 To afgørelser truffet af Sundheds- og Ældreministeriet samt Kirkeministeriet, som begge var affødt af en religiøs forenings ønske om at indtage den euforiserende vin, Ayahuasca, som en del af deres religiøse ceremoni, udgjorde ifølge landsretten ikke et brud på beskyttelsen af religionsfriheden.
 Principiel landsretsdom om leasing af køretøjer
 17. marts 2017 Vestre Landsret har i en ny dom fastslået, at parternes efterfølgende ændringer af en godkendt leasingaftale medfører, at nummerplader skal afleveres, og køretøjet afmeldes. Hvis det ikke sker, skal der betales fuld registreringsafgift, og det gælder, selv om ændringerne i aftalen angår forhold, der ikke har afgiftsmæssig betydning.
 Orientering om Udbudsret - uge 9-10 2017
 16. marts 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret uge 9-10 2017, hvor der er offentliggjort 1 kendelse fra Klagenævnet for Udbud.
 Islamiske hovedtørklæder på arbejdspladsen
 16. marts 2017 EU-Domstolen har i to nye domme taget stilling til arbejdsgiveres ret til at forbyde sine ansatte at bære islamiske hovedtørklæder og andre religiøse symboler på arbejdspladsen.
 Fritstillede skolelærere kunne lockoutes
 16. marts 2017 Både statsansatte og kommunalt ansatte skolelærere kunne lockoutes, selvom de på lockouttidspunktet var fritstillede, har Arbejdsretten fastslået.
 DPO-uddannelse udbydes nu også i Aarhus
 16. marts 2017 Sidste år startede Kammeradvokaten og Implement Consulting Group


text:
en ny Data Protection Officer-uddannelse op i København. Uddannelsen er allerede blevet en stor succes, og derfor udbydes den nu også i Aarhus.
 Det skatteretlige hovedaktionærbegreb
 13. marts 2017 Østre Landsret har i en sag om kursgevinstbeskatning fastslået, at man er hovedaktionær i et selskab, selvom man ikke ejer aktier direkte i selskabet, men kun indirekte via et holdingselskab. Det afgørende er, om man har bestemmende indflydelse, jf. aktieavancebeskatningslovens § 4.
 Landsretspraksis på beskæftigelsesområdet - skønsudøvelse i sygedagpengesager
 10. marts 2017 Vestre og Østre Landsret har afsagt domme om forlængelsesbetingelserne i § 27 og har bl.a. forholdt sig til lægers ”efterrationaliseringer” af tidligere erklæringer.
 Ansvarets fordeling mellem flere skadevoldere
 9. marts 2017 Højesteret har i en ny dom præciseret, hvornår der foreligger sådanne særlige omstændigheder, at der kan ses bort fra den almindelige hovedregel om, at en skadevolder, som er forsikringsdækket, skal bære hele erstatningsbyrden i det indbyrdes forhold, når den anden skadevolder ikke er forsikringsdækket.
 Kommune pålagt at tilbagebetale refunderede sygedagpenge til forsikringsselskab
 9. marts 2017 Et ansvarsforsikringsselskab havde refunderet sygedagpenge til en kommune for en periode ud over det tidspunkt, hvor skadelidte var berettiget til tabt arbejdsfortjeneste. Ansvarsforsikringsselskabet kunne tilbagesøge det for meget udbetalte beløb.
 Ankestyrelsen havde ikke lagt vægt på ulovlige kriterier ved vurderingen af erhvervsevnetabet
 9. marts 2017 Ankestyrelsen havde ikke lagt vægt på ulovlige kriterier ved vurderingen af skadelidtes midlertidige erhvervsevnetab. Oplysninger om foretagne arbejdsprøvninger kunne heller ikke føre til tilsidesættelse af afgørelsen.
 9. marts 2017 En ny Østre Landsrets dom er illustrativ for opgørelsen af krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og årsløn til selvstændige erhvervsdrivende. Der bliver set bort fra ophørte indtjeningsmuligheder, men tages højde for nye.
 Tilbagebetalingskrav i patientskadesag
 9. marts 2017 Region var berettiget til at kræve udbetalte erstatningsbeløb tilbage i patientskadesag, hvor anerkendelsesafgørelsen blev ændret til skade for patienten.
 Skatteministeriet vinder sag om fradrag på tab på valutaterminsforretninger
 8. marts 2017 SKAT havde fundet, at to koncernforbundne selskaber efter selskabsskattelovens § 11 B skulle rentefradragsbegrænses for et tab på ca. 280 mio. kr. i indkomståret 2008 oppebåret på valutaterminsforretninger.
 Orientering om Udbudsret - uge 7-8 2017
 6. marts 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 7-8 2017, hvor der er offentliggjort 4 kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Offentligt ansattes ytringsfrihed på de sociale medier
 3. marts 2017 Hvor går grænsen for offentligt ansattes ytringer på de sociale medier?
 Konkurskarantæne pålagt advokat for likvidatorhverv
 3. marts 2017 Østre Landsret har ved kendelse af 22. december 2016 stadfæstet Sø- og Handelsrettens kendelse af 18. oktober 2016 om konkurskarantæne pålagt et selskabs tidligere likvidator, der var advokat.
 Offentligt ansatte skal udvise omtanke, når de modtager invitationer og fribilletter
 2. marts 2017 Ombudsmanden har netop afsluttet en gennemgang af Kulturministeriets gavepolitik. I den forbindelse udtalte Ombudsmanden sig om den omtanke, offentligt ansatte skal udvise, når de som led i arbejdet bliver inviteret til middage, koncerter, teaterforestillinger og lignende.
 2. marts 2017 I en ny udtalelse fra Folketingets Ombudsmand fra den 15. november 2016 udtaler ombudsmanden, at afholdelse af sommerferie hos offentligt ansatte ikke


text:
i sig selv kan bevirke, at fristerne i offentlighedsloven for færdigbehandlingen af aktindsigtsanmodninger kan udsættes.
 Højesteretsdom om ekstraordinær genoptagelse
 2. marts 2017 Højesteret giver Skatteministeriet medhold i at der, på trods af at en kommune fejlagtigt ikke have indberettet et betydeligt fradragsberettiget beløb, ikke var adgang til ekstraordinær genoptagelse.
 1. marts 2017 Advokat og partner hos Kammeradvokaten Jakob Kamby indtræder pr. 1. marts i firmaets bestyrelse.
 Nye domme om aktindsigt fra Menneskerettighedsdomstolen
 1. marts 2017 I en opsigtsvækkende dom har Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol fastslået, at det var i strid med EMRK artikel 10 at afslå en aktindsigtsanmodning. I en efterfølgende dom har Domstolen imidlertid fastslået, at artikel 10 ikke giver krav på adgang til oplysninger, som myndighederne ikke er i besiddelse af.
 Opsigelse var sagligt begrundet i arbejdstagers sygefravær
 28. februar 2017 Arbejdstagers sygdom skyldtes ikke en uforsvarlig arbejdstilrettelæggelse, og arbejdsgiver fandtes i øvrigt at have foretaget hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre arbejdstagerens tilbagevenden. Herefter var opsigelsen rimeligt begrundet i arbejdsgiverens forhold.
 Ny Højesteretsdom om et principielt spørgsmål om fortolkning af gæsteprincippet i Cityringloven
 23. februar 2017 Højesteret har i dom af 16. februar 2017 fortolket gæsteprincippet i Cityringloven. Dommen indebærer, at betalingsforpligtelsen for udgifterne til ledningsarbejder påhviler ledningsejerne og ikke anlægsmyndigheden, uanset at ledningsarbejderne var begrundet i baneformål og de pågældende ledninger var beliggende i vejarealer.
 Ny EU-dom om miljøvurdering af planer
 23. februar 2017 I en sag om eventuel pligt til miljøvurdering af en plan udtaler EU-Domstolen sig om fortolkningen af udtrykket ”mindre områder på lokalt plan” i SMV-direktivets artikel 3, stk. 3. Bestemmelsen svarer til miljøvurderingslovens § 3, stk. 2.
 Østre Landsret afviste krav om forventningsværdi i forbindelse med en fredning
 23. februar 2017 Østre Landsret og byretten var enige om, at der ikke var forventningsværdi knyttet til en ejendom, der blev fredet. Det af lodsejeren fremsatte erstatningskrav blev derfor afvist.
 Orientering om Udbudsret - uge 5-6 2017
 23. februar 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 5-6 2017, hvor der er offentliggjort 2 kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Østre Landsret fandt, at ekspropriation til anlæg af en fodboldbane var lovlig
 23. februar 2017 Østre Landsret og byretten var enige om, at en kommunes ekspropriation til anlæg af en fodboldbane var lovlig, nødvendig og rimelig i den konkrete situation, hvor der var en brugerkreds på ca. 826 indbyggere.
 Dom om momsfradrag ved underkendelse af praksis
 16. februar 2017 Vestre Landsret giver Skatteministeriet medhold i sag om ret til momsfradrag med tilbagevirkende kraft efter domstolenes underkendelse af SKATs momspraksis.
 Dom om moms af forhøjede parkeringsafgifter/kontrolafgifter
 16. februar 2017 Retten i Kolding har taget stilling til momspligt af forhøjede parkeringsafgifter/kontrolafgifter, som opkræves af parkeringsselskaber i privatejede parkeringsanlæg ved parkering i strid med forskrifterne for det pågældende anlæg.
 Saglig opsigelse på grund af sygdom (nu med link)
 13. februar 2017 Artiklen om saglige opsigelser kan nu downloades af alle interesserede læsere.
 Dom om rette basisår ved beregning af grundskatteloft
 7. februar 2017 Højesteret giver Skatteministeriet medhold i sag om rette basisår ved beregningen af grundskatteloftet for en


text:
ny udstykket ejendom.
 Orientering om Udbudsret - uge 3-4, 2017
 3. februar 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 3-4 2017, hvor der er offentliggjort 5 kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Marginkrav for ikke-centralt clearede OTC-derivataftaler
 3. februar 2017 Nye marginkrav indebærer, at visse virksomheder skal stille sikkerhed for visse OTC-derivataftaler i form af initial- og variationsmargin.
 Ny dom om privatbenyttelsesafgift og fri bil
 3. februar 2017 Når en firmabil bliver indregistreret til blandet privat og erhvervsmæssig benyttelse, er det med til at skabe en stærk formodning for, at bilen står til privat rådighed.
 Aalborg Universitet frifindes for krav efter lov om tidsbegrænset ansættelse
 1. februar 2017 Aalborg Universitet frifundet for godtgørelse efter lov om tidsbegrænset ansættelse og ligebehandlingsloven. De tre dommere ved Vestre Landsret var hver især uenige om begrundelsen for resultatet.
 Undervisningsinstitutioners ledelsesret
 31. januar 2017 Forventet økonomi kan udgøre sagligt afskedigelsesgrundlag også, når der er budgetteret med en overskudsgrad.
 Muligt at opsige medarbejdernes ret til at holde fri med løn
 31. januar 2017 Skatteministeriet var berettiget til at opsige medarbejdernes ret til at holde fri med løn på blandt andet juleaftensdag og nytårsaftensdag.
 Virksomhedsoverdragelse til kommune
 27. januar 2017 Kommunes overtagelse af lovpligtig kørselsopgave var en virksomhedsoverdragelse i virksomhedsoverdragelseslovens forstand.
 Ny teknologi skal lette arbejdsgangene
 24. januar 2017 Kammeradvokaten investerer kraftigt i ny teknologi, der letter arbejdsgangene for både advokater og klienter. Det handler om overlevelse, mener managing partner Tomas Ilsøe Andersen
 Principiel dom om værdiansættelse af aktier og anparter
 24. januar 2017 Østre Landsret har i principiel dom givet Skatteministeriet medhold i, at der ikke består et retskrav på, at værdiansættelse af aktier og anparter skal ske på grundlag af værdiansættelsescirkulæret fra 1982 eller efter TSS-cirkulære 2000-09 og 2000-10. Værdiansættelsen kunne ske på grundlag af skattemyndighedernes skøn, som ikke blev tilsidesat.
 Hvor hurtigt skal en EU-dom efterleves?
 20. januar 2017 Højesteret har frifundet Beskæftigelsesministeriet for erstatningsansvar for ikke at have bragt ferieloven i overensstemmelse med EU's arbejdstidsdirektiv godt 10 måneder efter EU-Domstolens Pereda-dom. Højesteret fandt dog, at der senere indtrådte ansvar.
 Nyt krav om databeskyttelse gennem design
 19. januar 2017 Med den kommende databeskyttelsesforordning indføres et nyt krav om privacy by design – også kendt som databeskyttelse gennem design. Kravet indebærer, at de persondataretlige regler skal tænkes ind i it-systemer og processer allerede fra designfasen, men hvilke krav medfører privacy by design for myndigheders it-anskaffelser i praksis, og hvordan tænkes de bedst muligt ind?
 Orientering om Udbudsret - uge 1-2 2017
 19. januar 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 1-2 2017, hvor der er offentliggjort tre kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Vejledningspligten i den digitale forvaltning
 19. januar 2017 Den forvaltningsretlige vejledningspligt kan bruges til at bygge bro mellem it-svage borgere og forvaltningen, når den anvender it-løsninger. Erfaringerne viser imidlertid, at der er udfordringer med at overholde vejledningskravene i en digital kontekst.
 Digital forvaltning – Journalisering af persondata
 18. januar 2017 Ved en myndigheds tilrettelæggelse af et digitalt journaliseringssystem har det betydning for overholdelsen af persondataloven, at myndigheden sørger for, at der er


text:
mulighed for at strukturere og opdele oplysninger, som indgår til og udgår fra myndigheden.
 Journalsystemer sætter strøm til lighedsprincippet
 17. januar 2017 Det forvaltningsretlige lighedsprincip skal omsættes til konkrete værktøjer i journaliseringssystemerne. Der skal derfor oprettes effektive søgemuligheder heri, så myndighederne kan fremsøge afgørelsespraksis ud fra relativt overordnede, objektive og relevante kriterier.
 16. januar 2017 En kommunalansat medarbejder gik ifølge Ombudsmanden over stregen, da han ytrede sig negativt om chefen på Facebook.
 13. januar 2017 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - uge 49-52 2016, hvor der er offentliggjort 10 kendelser fra Klagenævnet for Udbud og fire præjudicielle afgørelser fra EU-Domstolen. Herudover har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen offentliggjort tre nyheder og Erhvervsstyrelsen har offentliggjort en pressemeddelelse.
 10. januar 2017 Vanen tro leverede EU-Domstolen en stor bunke julelæsningsstof, da den på en enkelt dag i ugen op til jul afsagde en lang række interessante og principielle domme, som man kunne fundere videre over i juleferien.
 9. januar 2017 Den 1. januar 2017 trådte en ændring af visse bestemmelser i selskabsloven i kraft. Lovændringen lemper bl.a. forbuddet mod, at et kapitalselskab yder lån til kapitalejere og ledelsesmedlemmer eller stiller sikkerhed for sådanne personers forpligtelser.
 Rådgivning om fravalg af ægtefællepension var i strid med god skik og ansvarspådragende
 5. januar 2017 I en sag anlagt af Forbrugerombudsmanden, har Retten i Lyngby fundet, at et pensionsselskabs rådgivning af en kunde om fravalg af ægtefællepension var i strid med redelig forretningsskik og god praksis samt ansvarspådragende.
 3. januar 2017 Kammeradvokaten har videreudviklet det digitale udbudsværktøj ”Fristberegneren”, så den nu kan beregne flere typer af frister.


text:
Højesteret afviser handicappedes ønske om at stemme | DenOffentlige.dk
 Artikel Ritzau 18.01.18 5
 Fire psykisk handicappede, der er under værgemål, skal ikke have lov til at stemme ved folketingsvalg.
 Det slår Højesteret fast i en dom torsdag.
 Dermed er de i retlig forstand umyndiggjort, og det følger af Grundloven, at umyndiggjorte personer mister stemmeretten.
 Torsdagens dom er en stadfæstelse af dommen i Østre Landsret, som også kom frem til, at det er i orden, at umyndiggjorte handicappede ikke må stemme ved folketingsvalg.
 Højesteret vurderer i sin afgørelse, at det ikke er i strid med hverken Grundloven, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention eller FN's Handicapkonvention, at de fire personer blev nægtet adgang til at stemme ved folketingsvalget i 2015.
 Ifølge Højesteret må personer, som har været underlagt et såkaldt paragraf 6-værgemål, anses som umyndiggjorte.
 Efter grundlovens paragraf 29 har personer, der er "umyndiggjort" ikke valgret til Folketinget.
 Uanset hvad der følger af Danmarks internationale forpligtelser, kunne appellanterne derfor ikke få medhold i, at de havde valgret ved folketingsvalget i 2015, slår Højesteret fast.
 Dommen har været ventet med spænding, fordi det er en slags prøvesag for de omkring 2000 personer i Danmark, der har fået frataget stemmeretten på grund af et værgemål.
 Havde de fire fået medhold, ville det formentlig have haft betydning også for de øvrige stemmeløse.
 De cirka 2000 danskere, der med dommen fortsat er stemmeløse ved folketingsvalg, må dog gerne stemme til kommunalvalg, regionsrådsvalg og ved valg til Europa-Parlamentet.
 Det blev muligt med en lovændring i 2016.
 Christian Dahlager, der er advokat for de fire psykisk handicappede borgere, fortæller efter samtale med en af klienterne Martin Rosenlid, at de agter at tage sagen videre til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
 - Der er en meget klar menneskeret, der siger, at man ikke automatisk må fratage stemmeretten fra folk, der søger om økonomisk beskyttelse, siger Christian Dahlager og fortsætter:
 - Der er klar støtte i Strasbourg (hovedsæde for menneskerettighedsdomstolen, red.) for, at det er forkert, hvad vi gør i Danmark.
 Christian Dahlager udtrykte skuffelse efter sagens afgørelse.
 - Det er ærgerligt, at vi i et moderne samfund ikke kan få ændret tingene, så vi får den sidste rest af personer til at få indflydelse på demokratiet.
 - Det har noget at gøre med, hvordan man behandler en minoritet i Danmark, siger han.
 Skuespiller Lone Hertz er mor til 51-årige Tomas Strøbye, som er en af de fire, der har anlagt sagen.
 Hendes søn fik en hjerneskade som barn på grund af en vaccination.
 - Han har en glimrende forstand og et glimrende skriftsprog og kan tale med om politik og religion. Og han har absolut et behov for at være et menneske, man respekterer - også at have stemmeret.
 - Det er med til at give et menneske mindreværd, at man ikke bliver accepteret af samfundet, siger Lone Hertz.
 Her kan du læse, hvorfor de fire har sagsøgt staten.
 De er eller har været underlagt et såkaldt paragraf 6-værgemål, hvor en domstol vurderer dem uegnede til at styre egne pengesager og tildeler dem


text:
en værge.
 Med et sådant værgemål følger det, at Justitsministeriet vurderer, at man bliver umyndiggjort efter grundlovens paragraf 29.
 Cirka 2000 danskere er frataget retten til at stemme, fordi de er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne.
 De 2000 personer er primært udviklingshæmmede og personer, som har en psykisk lidelse som eksempelvis købemani eller ludomani.
 Den grundlæggende tanke er, at hvis en person ikke er i stand til at varetage sin egen økonomi, er vedkommende heller ikke egnet til at stemme ved folketingsvalg og folkeafstemninger.
 Den samme persongruppe kan godt stemme ved kommunalvalg, regionsrådsvalg og valg til Europa-Parlamentet.
 Blandt de fire i sagen ved Højesteret er Tomas Strøbye, hjerneskadet søn af skuespillerne Lone Hertz og Axel Strøbye.
 Ud over stemmeretten krævede de fire sagsøgere hver 20.000 kroner i godtgørelse.
 Emneord: 180118, 190118, Handicap, Psykisk sygdom, Højesteret, Stemmeret, Folketingsvalg
 20.01.18 M.S. Carstens
 Rettigheder i Danmark er ikke for etniske danskere,
 end ikke handicapkonventionen er indarbejdet i serviceloven,
 men fupasylanter (se Dublin-konventionen) med sygdom/handicap skal skam have alle rettigheder
 og får de det ikke, så betaler skattefar for et hav af retsager, så de bestemt får den allerbedste service til deres krav.
 18.01.18 anders søren Jakobsen
 jeg kan heller ikke styre min økonomi...hvordan ser det ud med danmarks statsgæld?
 Min bank styrer min økonomi:-)
 Eu/fn's handicapkonventionen
 Direkte og inddirekte diskrimination af personer med handicap, er også at nægte personen ret til at stemme og krænke/nedgøre personen med handicap..
 18.01.18 karin jacobsen
 En demokratisk ret at kunne stemme til folketingsvalg i Danmark.
 Jeg er chokeret over højesterets afgørelse i dag. Jeg kan ikke finde eller forstå den logiske sammenhæng mellem det at være psykisk handicappet og tildelt økonomisk værge, skulle være ensbetydende med, at man ikke kan stemme til folketingsvalget. Men
 Kommunalvalg, Regionsrådsvalg og EU-palarmentet, det er ok. Hvad pokker er det der foregår?
 Jeg er jævnlig vidende til at mange forskellige mennesker, hverken har sans eller samling omkring deres økonomi, det bliver de ikke nødvendigvis umyndiggjort af. Danmark kan ikke være bekendt at have et sådant middelalderligt menneskesyn på en minoritetsgruppe.
 18.01.18 Kim Wittenburg Kolbe
 Højesteret fratager handicappede stemmeret
 En noget forkert overskrift.
 De får ikke frataget deres stemmeret fordi de er handikappede, men fordi deres handikap forud har gjort det nødvendigt, at umyndiggøre dem.
 Der er sikkert lige så mange årsager til umyndiggørelse, som der er personer, umyndiggørelse baserer sig jo ikkke udelukkende på økonomisk uformåen.
 Dog er det ikke forståeligt, at stemmmeretten er bibeholdt i forbindelse med valg til kommuevalg, regionsrådsvalg og valg til Europaparlamentet, ikke at forbddet også burde gælde herfor, det bør vel samlet set baseres individuelt, sag for sag.


text: Sagsøgernes PÅSTANDSDOKUMENT til Deldomsforhandling 15.juni 2009 Sag 14. Afdeling B-1889-08 Niels Hausgaard m.fl. mod Statsminister Lars Løkke Rasmussen og Udenrigsminister Per Stig Møller PÅSTAND: Sagsøgtes afvisningspåstand forkastes. Sagen fremmes til behandling i realiteten. (refererer her til Kammeradvokatens Påstandsdokument af 4. juni 2009)ANBRINGENDER: Sagsøgerne gør gældende, at den af sagsøgte nedlagte afvisningspåstand savner retsgrundlag, og at en afvisning af sagen vil afskære en relevant judiciel prøvelse af, hvorvidt sagsøgte har overholdt Grundloven med den trufne beslutning om at tiltræde Lissabon-traktaten, som sket ved lov nr. 321 af 30. April 2008. Til sagsøgtes to indsigelser mod sagsøgernes adgang til domstolsprøvelse af sagsøgernes påstande gør sagsøgerne gældende:1. Sagsøgtes anbringende, at den af sagsøgerne anlagte retssag skulle være ”genstandsløs” som følge af manglende aktualitet, bestrides. Retssagens genstand - sagsøgernes påstand om regeringens og folketingets brud på grundloven - er procesretligt aktuel, eftersom påstanden retter sig mod den ved lov nr. 321 af 30. April 2008 besluttede tiltrædelse af Lissabon-traktaten; sagsøgernes hovedanbringende refererer til Grundlovens § 20, såvel dens tilstrækkelighed (principalt) som dens nødvendighed (subsidiært), og følgelig henholder sagsøgerne sig til, at sagens retlige hovedramme - er, at “beføjelser, som efter denne grundlov tilkommer rigets myndigheder ....ved lov ....overlades mellemfolkelige myndigheder”. Da sagsøgernes påstande således angår tiltrædelseslovens overensstemmelse med § 20, er sagen aktuel fra og med vedtagelsen af lov nr. 321 af 30. April 2008. Retssagens aktualitet bekræftes yderligere af, at tiltrædelsen er effektueret med den (29. Maj 2008) skete deponering af ratifikationsinstrumentet (bilag P). Sagsøgte bestrider, at retssagens aktualitet er betinget af, at EU’s øvrige medlemsstater har ratificeret Lissabon-traktaten, eftersom søgsmålets genstand er tiltrædelsesloven; sagsøgerne henviser til Højesterets dom af 12.august 1996, UfR 1996 side 1300, der tilsvarende peger på ”tiltrædelseslovens generelle og indgribende betydning......”. Sagsøgerne anfører endelig, at den af sagsøgte krævede udsættelse af realitetsbehandling til efter Traktatens ikrafttræden vil svække effekten af en dom efter sagsøgernes påstande. 2. Sagsøgtes anbringende om manglende retlig interesse er i strid med gældende ret som fastslået af Højesteret i dom af 12.august 1996, UfR 1996 side 1300, idet sagsøgtes tiltrædelse af Lissabon-traktaten har den af Højesteret forudsatte ”indgribende betydning” for danske medborgere; sagsøgerne gør gældende, at den indgribende betydning af tiltrædelsen fremgår af, at traktaten både overfører række statslige beføjelser til EU’s overstatslige myndigheder og medfører en - af sagsøgte erkendt - ”strømlining af EU’s beslutningsgange”, der bidrager til at ”effektivisere det europæiske samarbejde (bilag E side 49 og 48), herunder traktatens bestemmelser om flertalsafgørelser, der betyder en svækkelse af regeringens vetoret. Under henvisning til begge punkter gør sagsøgerne gældende, at tiltrædelsesloven betyder omfattende og indgribende ændringer af de demokratiske vilkår for borgerne, der følger af Danmarks Riges Grundlov. Sagsøgerne gør yderligere gældende, at de afsluttende præmisser i Højesterets dom UfR 1996 side 1300 - hvorefter der ikke er grundlag for at afvente retsakter, som konkret og aktuelt berører en sagsøgers forhold, eftersom et krav herom ikke ville være egnet ”til at sikre en bedre oplysning af det spørgsmål om grænserne for anvendelsen af Grundlovens § 20, som var sagsgenstanden i UfR 1996 side 1300


text: - er dækkende for den foreliggende sag. Sagsøgerne konstaterer, at sagsøgte ikke har besvaret sagsøgernes opfordring til at “oplyse hvilke konkrete retsakter der refereres til som procesalternativ, der skulle sikre ’en bedre oplysning af spørgsmålet om grænserne for anvendelsen af Grundlovens § 20’” (Processkrift om Formaliteten side 12), idet sagsøgte (Processkrift B side 43) blot har peget på, at ”procesalternativet er - som anført i duplikken, side 7 - at afvente udstedelsen af en konkret retsakt”. Sagsøgerne gør gældende, at sagsøgtes manglende besvarelse af den fremsatte opfordring og tilkendegivelse af, ”hvilke konkrete retsakter” sagsøgte påberåber sig som grundlag for en bedre oplysning, tillægges processuel skadevirkning.Som uddybning og forstærkelse af den tiltrådte traktats ”generelle og indgribende betydning” påberåber sagsøgerne sig følgende:- De hidtil herskende antagelser om (1) at EU-ret fortrænger dansk ret (”Forrangsprincippet”), og i sammenhæng hermed (2) at EF-domstolens (stærkt EU-kompetenceekspanderende) praksis anerkendes som EF-retlig retskilde, får eksplicit traktathjemmel. At tiltrædelsen heraf - i særdeleshed i kombination med traktatens afskaffelse af den hidtidige mellemstatslige og ikke overstatslige EU-samarbejde i ”søjle 3” - har ”generel og indgribende betydning” fremgår af den i flere bilag (særlig bilag 1 og 2) beskrevne og dokumenterede Laval-sag. En tilsvarende betydning gøres gældende som følge af TEUF artikel 83, stk. 2 i sammenhæng med EF-domstolens dom af 13. September 2005 i sag C-176/03 (bilag S) og Danmarks-protokollen artikel 2. Traktatfæstelsens generelle og indgribende betydning understreges endelig af, at traktaten hermed fjerner retsgrundlaget for Højesterets dom om Maastricht-traktaten, UfR 1998 side 800. I dommens afsnit 9.6 lagde Højesteret til grund at ”domstolene ikke kan fratages adgangen til at prøve spørgsmål om, hvorvidt en EF-retsakt overskrider grænserne for den ved tiltrædelsesloven foretagnesuverænitetsafgivelse”. Denne prøvelsesret indebærer, at danske domstole, som det fastslås af Højesteret, skal underkende en EF-retsakt, dersom retsakten ” bygger på en anvendelse af Traktaten, der ligger uden for suverænitetsafgivelsen ifølge tiltrædelsesloven”. I henhold til Højesterets dom gælder dette, uanset at sagen angår gyldigheden af ”en EF-retsakt, der er opretholdt af EF-domstolen”. I kraft af traktat-fæstelsen af EU-rettens forrang og EF-domstolens praksis vil en dansk domstols underkendelse af en EU-retsakt, der er godkendt af EU’s domstol, være i strid med Lissabon-traktaten. - Sagsøgerne gør gældende, at traktatfæstelsen af EU-charter om grundlæggende rettigheder i medfør af TEU artikel 6 har generel og indgribende betydning, særlig som følge af, at chartrets mange brede og ubestemte ”principper” og disses gennemførelse (artikel 52, stk. 5) medfører begrænsninger af de adfærdsregulerende funktioner, der i henhold til Grundloven tilkommer den lovgivende og udøvende magts organer, og samtidig pålægger domstolene grundlovsfremmede opgaver (bilag 4), og at charteret vil danne grundlag for en stærkt udvidet anvendelsen af artikel 352 i kraft af TEU artikel 6, stk.1 (”samme juridiske værdi som traktaterne”) , der betyder, at chartrets over 50 politik-områder - såsom fri bevægelighed og opholdsret, asylret, forbrugerbeskyttelse, social sikring og social bistand, retfærdige og rimelige arbejdsforhold, familieliv og arbejdsliv, erhvervsfrihed, frihed for kunst og videnskab, ret til frihed og sikkerhed - udvider anvendelsesområdet for artikel 352 som en del af både ”rammerne for de politikker


text:
der er fastlagt i traktaterne” og ”målene heri”. - Som uddybende punkt gør sagsøgerne endelig gældende, at tiltrædelseslovens generelle og indgribende betydning finder udtryk i Lissabon-traktatens udbygning af EU-kompetence til at indgå bindende internationale aftaler, som det påpeges i Udenrigsministeriets redegørelse til folketinget januar 2008 (bilag E). Hovedbudskabet i denne redegørelse er, at tiltrædelsen af Lissabon-traktaten medfører en sådan effektivisering af EU’s udenrigspolitiske aktiviteter, at der foreligger en (yderligere) overførelsen af regeringens - grundlovshjemlede - udenrigspolitiske ret til at ”handle på Rigets vegne i mellemfolkelige anliggender”, som det bestemmes i Grundlovens § 19, og at den hermed skete udskillelse af regeringens selvstændige handleevne er af særdeles generel og indgribende betydning. Da den af sagsøgte begærede særskilte behandling og afgørelse af sagsøgernes søgsmålsret ikke kan eller bør foregribe en senere realitetsafgørelse, kan det af sagsøgte tiltrådte ”Maastricht-kriterium” ikke indebære, at anerkendelse af søgsmålsret betinges af, at tiltrædelseslovens generelle og indgribende betydning dokumenteres under behandlingen af formaliteten. Sagsøgerne gør gældende, at det er tilstrækkeligt for at Landsretten tilkender sagsøgerne søgsmålsret, at traktatens generelle og indgribende betydning er gjort gældende eller sandsynliggjort. Et krav om dokumentation blev ikke artikuleret af Højesteret i dommen UfR 1996 side 1300. Som et afsluttende anbringende peger sagsøgerne på, at lovgivers overfladiske behandling af grundlovsproblemet indicerer en intensiveret domstolsprøvelse.Beviser/dokumentation
 Sagsøgernes beviser og dokumentation for påstand og anbringender består hovedsagelig i tiltrædelsesloven og forarbejder, samt Lissabon-traktatens indhold og en række separate retsakter og tilkendegivelser der belyser de anførte anbringender.Sagsøgernes dokumentation består i uddrag af følgende bilag:Bilag 1-4.Bilag CBilag DBilag EBilag FBilag HBilag MBilag PBilag SBilag TBilag ZBilag YBilag AABilag ACBilag ADUanset sagsøgtes indsigelse om overflødig bevisførelse (Duplik side 8), fastholder sagsøgerne, at det til sammenfattende belysning af den omprocederede - komplicerede og ikke let tilgængelige - traktats betydning, vil være en processuel gevinst, som sagsøgerne ønsker at fremme, at der afgives forklaring af- professor Hjalte Rasmussen, eller anden specialist i EU-ret,- Jens-Peter Bonde, mangeårigt medlem af Europa-Parlamentet og dettes forfatningsudvalg.Helsingør, 29. Maj 2009Ole Krarup
 R E P L I K Til Østre Landsret 14. afdelings sag B-1889-08 Niels Hausgaard m.fl. mod Statsminister Fogh Rasmussen og Udenrigsminister Per Stig Møller Sagsøgtes afvisningspåstand i svarskrift af 24. september giver sagsøgerne anledning til at replicere følgende: Gruppesøgsmål Sagsøgerne bestrider, at sagsøgtes detaljerede indsigelser mod gruppesøgsmål (side 5-11) udgør nogen afvisningsgrund, hver for sig eller tilsammen. Sagsøgte rejser spørgsmål om "hvorfor netop disse personer og kun disse skulle indgå som gruppemedlemmer i gruppen". Svarskriftets (her) kursiverede ordvalg dokumenterer, at sagsøgte forbigår det afgørende punkt i § 254 e, nemlig den i stk. 6 hjemlede adgang til at udvide gruppen. Netop denne mulighed har haft betydning for valget af gruppesøgsmål som processuel ramme. Sagsøgerne kan oplyse, at antallet af enkeltpersoner der - i tiden før og ikke mindst efter sagsanlægget - har ønsket at indtræde i gruppen, udgør adskillige tusinde. Det betragtelige antal bekræfter svarskriftets udtalelse: "at ikke alle dele af den danske befolkning er enige i den måde, Lissabon-traktaten blev ratificeret på" (side 6). Sagsøgtes bemærkninger side 9-10 ("procedurefordrejning") er uden belæg. Sagsøgerne


text: har ikke anført eller blot antydet, at sagsanlæg som gruppesøgsmål skulle kunne "have en positiv afsmittende effekt på vurderingen af sagsøgernes retlige interesse" (side 10 f.o.). Den af sagsøgte anførte "effekt" er uden forbindelse med den juridiske virkelighed, eftersom kravene til retlig interesse som forudsætning for søgsmålsret i et sagsanlæg som det foreliggende er de samme for individuelle sagsøgere som for gruppemedlemmer i søgsmål efter kapitel 23 a. Svarskriftet side 11 kræver, at sagsøgtes påstand afvisning af sagen som gruppesøgsmål afgøres forud for ikke blot sagens realitet, men tillige for de øvrige i svarskriftet påberåbte afvisningsgrunde (herom nærmere i replikkens afsnit om Processuel behandling). Sagsøgtes indsigelser mod sagsanlæg som gruppesøgsmål vil således kunne bevirke at behandlingen af sagens realitet udsættes på ubestemt tid. Da alle i sagsøger-gruppen lægger afgørende vægt på at landsrettens behandling af sagens realitet fremmes uden ugrundet ophold, har samtlige gruppemedlemmer bemyndiget mig til på deres vegne at hæve gruppesøgsmålet og til at meddele landsretten, at de alle indtræder som parter i sagen som individuelle sagsøgere og viderefører sagen i overensstemmelse med retsplejelovens § 254 g, stk. 2 og § 250, stk. 1. Sagsøgtes indsigelser mod gruppesøgsmål falder herefter bort. Indsigelse om genstandsløs sag Svarskriftets udtalelser om at den anlagte sag "på nuværende tidspunkt" skulle være "genstandsløs" (side 4 og 5) bygger på sagsøgtes antagelse om at retssag ikke skulle kunne anlægges førend Lissabon-traktaten er trådt i kraft. Denne antagelse savner ethvert grundlag, eftersom retssagens genstand i henhold til sagsøgernes påstand ikke er Lissabon-traktaten, men den af danske statsorganer trufne tiltrædelsesbeslutning, der anfægtes som et brud på Danmarks Riges Grundlov. Retlig interesse Sagsøgerne bestrider ikke sagsøgtes anførsler (side 5), at de savner en "individuel (....) interesse i at få påstandene i stævningen (....) påkendt af domstolene". Sagsøgerne henholder sig til de kriterier for søgsmålsret der er lagt til grund af Højesteret i den enstemmige dom UfR 1996 side 1300. Dommen tager direkte stilling til 12 sagsøgeres retlige interesse i - under påberåbelse af Grundloven - at anfægte statsmyndighedernes beslutning om at tiltræde Traktaten om Den Europæiske Union, som det skete ved lov nr. 281 af 28. april 1993. Højesterets afgørende præmis for at anerkende søgsmålsretten er sålydende: "På grund af tiltrædelseslovens generelle og indgribende betydning har appellanterne en væsentlig interesse i at få deres påstande prøvet". I kontrast til en retsordning der kun - som Højesterets dom UfR 1973 side 694 - anerkender søgsmålsret over for "retsakter, som konkret og aktuelt" berører en sagsøgers forhold, udtaler Højesteret i 1996-dommen, at der desuden lægges "vægt på, at et krav herom ikke ville være egnet til at sikre en bedre oplysning af det spørgsmål om grænserne for anvendelsen af Grundlovens § 20, som appellanterne har rejst". Højesterets citerede præmisser begrunder direkte og fuldt ud sagsøgernes søgsmålsret i den foreliggende sag. Sagsøgerne gør gældende, at lov nr. 321 af 30. april 2008, som er grundlaget for sagsøgtes tiltrædelse af Lissabon-traktaten, har en tilsvarende generel og indgribende betydning og at søgsmål som det foreliggende udgør en relevant processuel ramme - muligvis


text: den eneste praktikable - for en judiciel prøvelse af tiltrædelsesbeslutningens overensstemmelse med Grundloven. Svarskriftet bestrider ikke, at sagsøgerne alle har tilknytning til betydelige samfundssegmenter (stævning side 12). Hertil føjes, at det kan forventes, at antallet af sagsøgere forøges på grundlag af retsplejelovens § 251 (uanset at proceduren herfor er mindre enkel end den i § 254 e, stk. 6 hjemlede), ligesom der kan forventes en bred kreds af intervenienter i henhold til § 252. Særskilt behandling af formaliteten Sagsøgtes begæring om særskilt behandling af den principale påstand om afvisning (svarskrift side 2) har bevirket at svarskriftet, i overensstemmelse med retsplejelovens § 351, stk. 4, har udeladt sagens realitet, hvis skriftlige forberedelse vil være særdeles omfattende og tidkrævende. Som anført ovenfor i afsnit Gruppesøgsmål, lægger sagsøgerne afgørende vægt på at modvirke enhver forsinkelse af sagen. Med henblik herpå tiltræder sagsøgerne sagsøgtes begæring om særskilt behandling af sagsøgtes afvisningspåstand. Sagsøgernes indsigelser mod afvisningspåstanden er anført i ovenstående afsnit. Besvarelse af opfordringer Sagsøgte anfører svarskrift side 13, at bilag C-P, der medfulgte svarskriftet, skulle rumme en imødekommelse af alle stævningens opfordringer. Dette bestrides, i særdeleshed mht. de i stævning side 4 fremsatte opfordringerne 2, 3 og 5. Hertil kommer, at flere af de af sagsøgte fremlagte bilag rummer uafklarede punkter, som foranlediger yderligere opfordringer. Disse opfordringer vedrører for størstepartens vedkommende sagens realitet og uddybes derfor ikke nærmere i denne replik. Bevisførelse Sagsøgerne kan ikke affinde sig med sagsøgtes protest mod de begærede afhøringer (svarskrift side 11 - 12). Sagsøgerne tiltræder, at flere af de i stævningen anførte afhøringer er uden betydning i forbindelse med landsrettens behandling af sagsøgernes søgsmålsret. På det aktuelle processtadium ønskes alene afhøring af fhv. MEP Jens-Peter Bonde med henblik på klarlæggelse af Lissabon-traktatens betydning, der - som anført i afsnit Retlig interesse ovenfor - udgør et relevant element i sagsøgernes søgsmålsret. Som grundlag for supplerende oplysninger herom ønskes desuden afhøringer af en eller flere af sagsøgerne og/eller en specialist i EU-ret. Processuel behandling Med henblik på den processuelle behandling af sagsøgtes indsigelser mod sagsøgernes søgsmålsret bemærkes følgende: Svarskrift side 1 anfører sagsøgte, at de "agter... at uddybe de fremsatte anbringender i videre omfang i et senere processkrift, når dette måtte blive aktuelt". Betydningen af det kursiverede forbehold fremgår af den tilføjede henvisning til svarskriftets anbringender punkt 2 og 3, side 5-11. Under disse punkter anfører sagsøgte (side 11), at sagsøgtes indsigelser mod sagsanlægget som gruppesøgsmål "bør afgøres forud for vurderingen af, om gruppen besidder den fornødne retlige interesse" - og (side 5): "Derfor begrænser de sagsøgte sig til i det følgende at behandle spørgsmålet om berettigelsen af sagens anlæg som gruppesøgsmål". Den af sagsøgte tilstræbte særskilte påkendelse af én blandt flere formalitetsindsigelser (der desuden bortfalder, som anført i replikkens tidligere afsnit om Gruppesøgsmål) savner ethvert grundlag, eftersom retsplejelovens § 351, stk. 4 pålægger sagsøgte i svarskriftet at "fremsætte sine formalitetsindsigelser". Til det citerede krav hører udtømmende anbringender. Det må derfor lægges til grund, at sagsøgte har udtømt sine indsigelser mod sagsøgernes søgsmålsret. Følgelig protesterer sagsøgerne mod at sagsøgtes vilkårlige


text:
prioritering skulle udgøre grundlag for yderligere skriftveksling med heraf følgende forsinkelser.
 Helsingør 15. oktober 2008 Ole Krarup
 Folkebevægelsen vil øjeblikkelig tage initiativ at få indbragt regeringens grundlovsbrud for domstolene, hvis der ikke udskrives folkeafstemning, udtaler Ole Krarup I går var den endelige oversatte tekst til Lissabon-traktaten klar. Et døgn senere har Justitsministeriets jurister nu lavet gennemgået den og lavet en redegørelse, der pudsigt nok når til samme konklusion som statsminister Anders Fogh Rasmussen forlængst et nået til: Der afgives ikke suverænitet og kræves ikke folkeafstemning. - En gennemlæsning af redegørelsen efterlader ikke tvivl om at denne "redegørelse" er et rent bestillingsarbejde, der tjener til at skaffe regeringen en facadelegitimation for den allerede trufne politiske beslutning om at holde den danske befolkning uden for enhver indflydelse på den reviderede udgave af EU-forfatningen der nu er omdøbt til "Lissabon-traktaten", udtaler Folkebevægelsen mod EUs grundlovsekspert, tidligere medlem af EU-parlamentet Ole Krarup. - I Justitsministeriets oprindelige redegørelse om EU-forfatningen af 22.11.2004 blev Grundlovens krav om folkeafstemning i tilfælde af suverænitetsafgivelse udlagt korrekt: På en lang række områder blev dansk selvbestemmelse overladt til EU, og Justitsministeriet konkluderede derfor, at traktaten kun kunne vedtages efter Grundlovens § 20 - altså folkeafstemning, siger Ole Krarup og fortsætter: - De kunstfærdige omformuleringer af EU-forfatningen der findes i Lissabontraktaten ændrer ikke på de retlige realiteter: Lissabon-trakaten rummer på alle væsentlige punkter samme magt-overdragelse som EU-forfatningen. Der findes kun én forklaring på Justitsministeriets ændrede konklusion: Politisk diktat. - Regeringens arrogante afsporing af den danske Grundlov er så skandaløs, at Folkebevægelsen øjeblikkelig vil tage initiativ at få indbragt regeringens grundlovsbrud for domstolene, hvis der ikke udskrives folkeafstemning, lyder den klare melding fra Ole Krarup.
 Page 4 of 4 «StartPrev1234NextEnd» Lissabon-sagen artikler


text:
Berettiget at annullere ansættelsesaftale - Nyhed - Horten Advokatpartnerselskab
 Højesteret fastslår i en ny dom, at en arbejdsgivers annullation af ansættelsen af en medarbejder var berettiget. Annullationen var begrundet i, at medarbejderen havde tilsidesat sin oplysningspligt i henhold til helbredsoplysningsloven.
 En personalekonsulent på et regionshospital blev med virkning fra den 31. maj 2010 opsagt på grund af længere tids sygefravær grundet arbejdsrelateret stress. I ansøgningen og under ansættelsessamtalen til en stilling som lønkonsulent ved Regionshuset gav medarbejderen det indtryk, at hun stadig var ansat som personalekonsulent på regionshospitalet. Desuden oplyste hun ikke om, at hun havde været sygemeldt i en længere periode.
 Regionshuset tilbød medarbejderen ansættelse, og der blev i forbindelse med ansættelsen overført en række personlige data til arbejdsgiveren. I den forbindelse blev Regionshuset opmærksom på, at medarbejderen var fratrådt sin stilling pr. 31. maj 2010, og at hun havde været sygemeldt i en længere periode grundet arbejdsrelateret stress. På baggrund af disse oplysninger valgte Regionshuset at trække tilsagnet om ansættelse tilbage.
 Byret og landsret enige: Berettiget at annullere ansættelsesaftalen
 Medarbejderens fagforening anlagde efterfølgende sag mod Regionshuset bl.a. med krav om betaling af løn svarende til opsigelsesvarslet og godtgørelse for retsstridig brug af helbredsoplysninger.
 Byretten fandt, at fordi sygdommen var længerevarende og lå i direkte tidsmæssig sammenhæng med hendes ansøgning, havde medarbejderen haft pligt til efter helbredsoplysningsloven af egen drift at oplyse Regionshuset om sin sygdom. Annullationen af ansættelsesaftalen var derfor berettiget, og medarbejderen havde ikke krav på løn i opsigelsesperioden. Byretten fandt heller ikke grundlag for at tilkende medarbejderen godtgørelse efter helbredsoplysningsloven, fordi Regionshuset efter byrettens opfattelse ikke have handlet i strid med loven i forbindelse med indhentelse af oplysninger.
 Byretten frifandt derfor Regionshuset for samtlige krav. Sagen blev efterfølgende indbragt for Vestre Landsret, som stadfæstede byrettens afgørelse. Medarbejderen fik tilladelse til at indbringe sagen for Højesteret.
 Oplysningspligt efter helbredsoplysningsloven
 Højesteret indleder sin dom med at henvise til helbredsoplysningslovens § 6, hvorefter en lønmodtager inden ansættelsen af egen drift skal oplyse, om han er bekendt med at lide af en sygdom, som vil have væsentlig betydning for hans arbejdsdygtighed ved det pågældende arbejde.
 Arbejdsbetinget stress, der medfører sygefravær, var ifølge Højesteret omfattet af oplysningspligten, uanset om forholdet må anses for en sygdom i medicinsk forstand. Højesteret udtalte endvidere, at oplysningspligten også gælder i tilfælde, hvor lønmodtageren må indse, at han lider af en sygdom med nærliggende risiko for uarbejdsdygtighed, uanset om medarbejderen ikke er bekendt med, om sygdommen konkret medfører uarbejdsdygtighed.
 Højesteret: Svigagtigt at tilbageholde oplysninger
 Højesteret lægger vægt på, at, da den nye stilling som lønkonsulent var af samme art som den hidtidige, og da medarbejderens stress var arbejdsrelateret, burde medarbejderen under ansættelsesprocessen have indset, at der var nærliggende risiko for fortsat stress med væsentlig betydning for hendes arbejdsdygtighed. Medarbejderen havde derfor ifølge Højesteret tilsidesat sin oplysningspligt i henhold til helbredsoplysningsloven.
 Højesteret udtaler endvidere, at medarbejderen i sin ansøgning bevidst gav Regionshuset et urigtigt indtryk af, at hun sad i uopsagt stilling for at undgå, at opsigelsen og sygefraværet skulle få negativ betydning for hendes ansættelsesmulighed. Medarbejderen


text:
havde derved ifølge Højesteret handlet svigagtigt og i strid med sin almindelige loyale oplysningspligt som lønmodtager. På den baggrund finder Højesteret, at medarbejderen ikke var berettiget til erstatning for annullation af ansættelsesaftalen.
 Højesteret stadfæstede herefter landsrettens afgørelse.
 Højesterets afgørelse viser, at lønmodtagerens oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens § 6 både omfatter forhold, hvor lønmodtageren er bekendt med en sygdom men også forhold, hvor en lønmodtager må indse, at denne lider af en sygdom med nærliggende risiko for uarbejdsdygtighed.
 Dommen viser også, at en arbejdsgiver er berettiget til at annullere et ansættelsestilbud, hvis der fremkommer oplysninger, som viser, at medarbejderen bevidst har givet arbejdsgiveren et urigtigt indtryk af arbejdstagerens arbejdsdygtighed.
 Det er dog vigtigt at være opmærksom på, at medarbejderen kun har pligt til at oplyse om helbredsforhold, hvis sygdommen vil have væsentlig betydning for arbejdsdygtigheden.
 Arbejdsgiveren har også mulighed for at indhente helbredsoplysninger om den potentielle medarbejder, men også her er det vigtigt at have for øje, at arbejdsgiverens ret til oplysninger om medarbejderens helbred er begrænset til kun at omfatte sygdomme eller symptomer på sygdomme, hvis sygdommen har væsentlig betydning for medarbejderens arbejdsdygtighed. En arbejdsgiver må eksempelvis ikke spørge ind til, om medarbejderen har velbehandlet sukkersyge, da en sådan sygdom ikke anses for at have betydning for medarbejderens arbejdsdygtighed.
 Det er derfor som arbejdsgiver vigtigt at være opmærksom på, hvilke forhold der kan spørges ind til, og hvilke forhold der ikke kan kræves oplyst af medarbejderen.


text:
Domme og afgørelser. kurser & arrangementer
 Site map mbet.aneqtcoo.se - Domsresuméer Markedsføring Verserende og afsluttede civile retssager anlagt af Forbrugerombudsmanden i medfør af markedsføringsloven. Verdensstjerne åbner op om tre mørke år. Arbejdsret Online - d. Search this Guide Search.
 DOMME OG AFGØRELSER - silvan birkerød tlf. Domsresuméer
 Domme og afgørelser, sommerferie 2017 rejser Arbejdsret
 Synopsis Indeholder afgørelser end juridiske emner. Under hvert emne domme der resuméer af domme. Til nogle emner kræves adgangskode. Afgifter, moms, skat og told Afgørelser, domme, kendelser, Skat-meddelser m. Dom i sag om overfald og grov vold med døden til følge ved autoværksted på Afgørelse om konvertering fra naturgas til fjernvarme i Helsingør Kommune. Afgørelser af hverdagens juridiske konflikter Dom i erstatningssag mod ledelsen i Amagerbanken Afslag på Østre Landsret har den 9. maj afsagt dom i en ankesag om ledelsesansvar efter selskabslovens § , stk. Her har du mulighed for at søge efter afgørelser, domme, kendelser og meddelelser mv. fra SKAT. Klagenævnet for udbud. Her har du mulighed for at søge i alle kendelser fra Klagenævnet for Udbud. Radio- og TV-nævnet. Her finder du afgørelser og udtalelser fra Radio- og tv-nævnet. Domme og kendelser Her kan du læse om uddrag af domme og kendelser afsagt ved Retten i Glostrup. Dagens afgørelser om falske penge, amfetamin, våben og bankrøveri. Det følger af grundlovens § 71, at enhv Vold i forbindelse med dørfis live tv futbol Trending Now Fritagelse for skattetræk af bevilling fra Det Frie Forskningsråd Domme fra konti anset for skattepligtig indkomst Genoptagelse — som følge af en praksisændring vedrørende omkostningsgodtgørelse og godtgørelsesberettigede sagstyper kan der anmodes om genoptagelse. Indsætninger på konto — afgørelser — tilbagebetaling af udlæg — skiftende forklaringer Familien tilflyttet Danmark — ikke indtræden af fuld dansk afgørelser Domme og afgørelser Hvad har datatilsynet med domme at gøre? En hel del faktisk.
 Her finder du juridiske afgørelser og domme og afgørelser fra Sø- og Handelsretten, Landsretten, Højesteret samt EU-domstolen. 2 dage siden Både på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens og Forbrugerrådets hjemmesider findes en emneinddelt oversigt over anke- og klagenævn. Afgørelser, domme, kendelser, Skat-meddelser m.v.. Arbejdsløshedsforsikring ARVID indeholder udtalelser og konkrete afgørelser med vejledende eller. Her finder du et udvalg af domme og kendelser afsagt siden september afgørelsesdatabase, hvis du ønsker at se de senest afsagte domme og. Her finder du juridiske afgørelser og domme og afgørelser fra Sø- og Handelsretten, Landsretten, Højesteret samt EU-domstolen. 2 dage siden Både på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens og Forbrugerrådets hjemmesider findes en emneinddelt oversigt over anke- og klagenævn.
 DOMME OG AFGØRELSER - lystrup genbrug åbningstider. Domsresuméer
 Glemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil. Indtast din e-mailadresse, så sender domme dig en e-mail med information om, hvordan du afgørelser din adgangskode.
 Domme og kendelser domme og afgørelser rows · Denne side er din adgang til mbet.aneqtcoo.se Klik på Højesterets afgørelsesdatabase, hvis du ønsker at se de senest afsagte domme og kendelser.. Du kan også gå direkte til domsoversigtens søgeside, hvis du mbet.aneqtcoo.se ønsker at søge på sagsemner, domme afsagt i


text:
en bestemt periode m.v.
 Afgørelser, domme, kendelser, Skat-meddelser m.v.. Arbejdsløshedsforsikring ARVID indeholder udtalelser og konkrete afgørelser med vejledende eller. og domme. Her kan du finde vores afgørelser og domme, der beskriver den gældende praksis. Afgørelser fra Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn. mar Men du har faktisk ret til at læse de domme og kendelser, der afsiges i danske retsale. Det gælder både civile sager og straffesager. Dog med.
 Domme på nettet neo noir t shirt
 7. jun Hvis du leder efter afgørelser fra anke- og klagenævn eller Indeholder domme og afgørelser fra Højesteret gennem de seneste 50 år, samt. bedemandens datter paperback
 Retten offenliggør sine afgørelser i en domsoversigt, som omfatter domme og kendelser fra 1. januar og frem. Domme i sager om konkurs- eller. Domme mv. Højesteret Højesteret Nyheder Domme mv. Nyheder Domme mv.
 7. jun Hvis du leder efter afgørelser fra anke- og klagenævn eller Indeholder domme og afgørelser fra Højesteret gennem de seneste 50 år, samt. Dom i sag om overfald og grov vold med døden til følge ved autoværksted på Afgørelse om konvertering fra naturgas til fjernvarme i Helsingør Kommune. 2 dage siden Både på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens og Forbrugerrådets hjemmesider findes en emneinddelt oversigt over anke- og klagenævn. Domme og afgørelser på skatterettens område offentliggøres, hvis de er retningsgivende for praksis. Vi har adgang til dem alle.
 Domme og afgørelser, sleep in kastrup Arbejdsret
 Hvis du leder efter afgørelser fra anke- og klagenævn eller specialdomstoler kan du finde en liste under fanebladet Anke- og klagenævn. På denne side kan du få vejledning i hvordan du finder danske afgørelser i juridiske databaser som videncentret tilbyder adgang til. Der findes ikke ét sted, hvor man kan finde alle afgørelser. Den domme kilde til at søge afgørelser er Ugeskrift for retsvæsen UFRsom afgørelser næsten alle lands- og højesteretsdomme og domme fra Sø- og Handelsretten siden Oversigt over afgørelser fra Arbejdsretten: Trykte afgørelser fra Arbejdsretten frem til Den faste Voldgiftsret kan findes i følgende værker:. Både på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens og Forbrugerrådets hjemmesider findes en emneinddelt oversigt over anke- og klagenævn. I bogen " Klagehåndbogen" af Claus Leick afgørelser. I beskrivelsen af de enkelte klageinstanser kan man også læse, hvordan de enkelte nævn og klageinstanser er domme.
 MAD (Miljøretlige Afgørelser og Domme) MAD Online er domssamlingen, der holder dig ajour med aktuel retspraksis på området og bringer domme og afgørelser om alt inden for miljøret. Du finder praksis om mbet.aneqtcoo.se byggeri, ekspropriation, forurening, kemikalier, miljøgebyrer, råstoffer og genmodificerede organismer. Om erstatningsansvar for udgifter til forureningsbekæmpelse og om fordeling af erstatningsbyrden i medfør af erstatningsansvarslovens § 25, stk. 2, hvor den ene skadevolder var forsikret, mens den anden skadevolder ikke var. Sag / Indeholder de væsenligste domme og afgørelser fra Højesteret samt udvalgte domme fra Østre/Vestre Landsret og Sø- og Handelsretten. Udkommet siden UfR Online: alle afgørelser fra papirudgaven fra og frem samt udvalgte domme (ca. ) fra før (historisk del – der er tale om de domme, der er nævnt i Karnovs notesamling).Author: Erik Sonne. Vidensbank - MOMS OG REGISTRERINGSAFGIFT - Domme


text:
I Republikken Cypern er der kun to retsinstanser. Højesteret, der behandler appelsager ved anden instans, om appel af en afgørelse truffet af en ret i første instans og følgende retter i første instans:
 En domstol for arbejdsretlige tvister og
 Højesteret består af tretten dommere, hvoraf den ene er Domstolens præsident. Højesteret udøver følgende beføjelser:
 Højesteret behandler alle appelsager fra afgørelser truffet af førsteinstansretter i civil- og strafferetlige sager. Som regel høres 3 dommere af dommerne. Behandlingen af appellen er baseret på et referat af sagen i første instans (undtagen i ganske særlige tilfælde, hvor det er muligt at afhøre og afgive vidneforklaring). Ved udøvelsen af sin appelkompetence kan Supreme Court opretholde, differentiere eller undlade at anvende den anfægtede afgørelse eller træffe afgørelse om hjemvisning af sagen.
 Fornyet prøvelse
 Højesteret har enekompetence til at behandle klager over afgørelser, handlinger eller undladelser begået af personer eller organer, der udøver administrativ myndighed. Højesteret kan annullere enhver forvaltningsakt, der er udstedt i strid med eller ultra vires, eller som er i strid med loven eller forfatningen.
 Præferentiel udlevering
 Supreme Court har enekompetence til at udstede habeas corpus, mandamus, Certiorari, Quo Warrano and Prohibition.
 Højesteret har kompetence i første instans og har under appelsagen kompetence til at påkende en civil domstols ansættelse. Sagen behandles i første instans af en dommer og efter appel fra Domstolens plenum.
 Højesteret har enekompetence til at behandle klager vedrørende fortolkning og anvendelse af valglove.
 Forfatningsspørgsmål
 Højesteret har kompetence til at træffe afgørelse om, hvorvidt en lov er i overensstemmelse med forfatningen, og til at løse kompetencestridigheder mellem statens forskellige organer. Højesteret regulerer også forfatningsmæssigheden af de love, med hensyn til hvilke præsidenten gør brug af den ret, som forfatningen tillægger ham.
 Distriktsdomstolene hører i første instans alle civile sager (undtagen hvor domstolen sidder ved en domstol) som også straffesager for lovovertrædelser, der kan straffes med op til 5 års fængsel. En distriktsdomstol er i gang i hvert forvaltningsdistrikt i Cypern. Sager behandles af en dommer, og der er ingen jury.
 Klager klager kun over straffesager. De omhandler normalt de mest alvorlige tilfælde af lovovertrædelser, hvor der højst er tale om en fængselsstraf på over 5 år. Hver straffedomstol består af 3 dommere. Afgørelser træffes med et flertal af stemmerne. Der er ingen jury.


text:
Medarbejderaktiesager venter på Højesteret -
 Medarbejderaktiesager venter på Højesteret
 Elmer & Partnere fører for Finansforbundet en lang række sager vedrørende medarbejderaktier.
 Medarbejderaktier tilkendes medarbejderen enten gratis eller mod, at medarbejderen skal betale en reduceret kurs for aktierne – såkaldte favørkursaktier.
 I medfør af ligningslovens bestemmelser kan medarbejderen opnå skattefrihed for den gevinst, medarbejderen får ved tildeling af medarbejderaktier. Skattefriheden forudsætter, at medarbejderaktierne er båndlagt i 7 år, hvis der er tale om gratisaktier, og i 5 år hvis der er tale om medarbejderaktier.
 Medarbejderaktier har specielt i den finansielle sektor været særdeles udbredt. I forhold til en række pengeinstitutter har Finansforbundet og Finanssektorens Arbejdsgiverforening forligsmæssigt afsluttet sager. I forhold til en række andre pengeinstitutter er der anlagt sager ved domstolene, og der er også indgået suspensionsaftaler afventende en principiel afgørelse af de udestående spørgsmål. Der verserer i øjeblikket for domstolene alene vedrørende den finansielle sektor 11 retssager om medarbejderaktier, og flere andre sager afventer udfaldet heraf.
 Størsteparten af alle medarbejderaktieordninger indeholder en bestemmelse om, at medarbejdere, der er i opsagt stilling, ikke har krav på tildeling af medarbejderaktier. Dette vilkår kom ind i medarbejderaktieordningerne, fordi det er et vilkår for skattefrihed, at medarbejderaktierne er tildelt medarbejdere, der ikke er i opsagt stilling. Højesteret skal tage stilling til, om dette vilkår er ugyldigt.
 Medarbejdersiden gør gældende, at den skatteretlige regulering ikke har betydning for retsforholdet mellem arbejdsgiver og lønmodtager. Videre gøres gældende, at medarbejderaktier er løn, og da medarbejderne er funktionærer, har de derfor krav på en forholdsmæssig andel af de medarbejderaktier, som de ville have modtaget ved fortsat ansættelse. Kravet rejses i medfør af funktionærlovens § 17 a.
 Den ledende dom på området blev afsagt i december 2005 og vedrører Jyske Bank. Sø- og Handelsretten nåede frem til, at gratisaktier var løn, medens favørkursaktier ikke var løn. Denne dom blev ikke indbragt for Højesteret. Dommen findes i Ugeskrift for Retsvæsen 2006, side 901.
 Efterfølgende anlagde Finansforbundet 9 sager, der alle blev henvist til behandling i Sø- og Handelsretten. Seks af sagerne vedrører favørkursaktier og flere af sagerne blandede ordninger, hvor der både er tildelt gratisaktier og favørkursaktier. Sø- og Handelsretten afsagde dom i de 9 sager den 19. juni 2008 og efterfølgende er 8 af sagerne anket til Højesteret. Sø- og Handelsretten fastholdt udgangspunktpunktet fra Jyske Bank dommen.
 Højesteret skal både tage stilling til, om gratisaktier er omfattet af lønbegrebet i funktionærlovens § 17 a, og om favørkursaktier er omfattet af lønbegrebet.
 Herudover skal Højesteret tage stilling til en lang række forskellige situationer, hvor spørgsmålet er, om medarbejderen i henhold til aftale eller sædvane har krav på tildelingen.
 Sagerne er nu klar til hovedforhandling i Højesteret. Imidlertid har det store sagspres i Højesteret den konsekvens, at sagerne først hovedforhandles i Højesteret fra 13.-15. september 2010 og at der derfor ikke kan forventes dom i sagerne før ca. 1. oktober 2010.
 Spørgsmål vedrørende medarbejderaktieproblemstillingen kan rettes til advokat Jacob Goldschmidt, der fører sagerne på vegne af Finansforbundet.
 Dommene for Sø- og Handelsretten er i anonymiseret form tilgængelige på Sø- og Handelsrettens


text:
Elmer Advokater | 4 domme fra Højesteret om behandling af personoplysninger
 nyheder Elmer Advokater Nyheder 4 domme fra Højesteret om behandling af personoplysninger 4 domme fra Højesteret om behandling af personoplysninger
 Der er hos alle virksomheder og myndigheder i øjeblikket et massivt fokus på behandling af personoplysninger, fordi persondataforordningen – med navnlig et helt andet bødeniveau end vi før har set i Danmark for behandling af oplysninger – vil få fuld virkning pr. 25. maj 2018.
 Med henvisning hertil fandt Højesteret partshøringen berettiget og dermed også videregivelsen berettiget i henhold til persondatalovens regler, idet de henviser til lovens § 7, stk. 1, nr. 4.
 Højesterets afgørelse understreger, at man ved vurderingen af offentlige myndigheders behandling af personoplysninger i forbindelse med deres sagsbehandling, nødvendigvis må læse persondatalovens regler i lyset af også de forpligtelser, der gælder for myndighederne efter andre regler – herunder forvaltningslovens regler og principper.
 Herom kan henvises til eksempelvis Højesterets dom af 29. september 2016. Her skulle Højesteret tage stilling til Banedanmarks indhentelse af lægeoplysninger i forbindelse med afskedigelsen af 3 tjenestemænd. Højesteret udtalte, at helbredsoplysningsloven ikke fandt anvendelse, men at Banedanmark havde handlet i strid med d særlige regler, der gælder for afskedigelsen af tjenestemænd. I samme sag noterede Højesteret sig desuden , at parterne var enige om, at Banedanmark ved at behandle og gemme oplysningerne tillige havde handlet i strid med persondatalovens regler, som altså gælder ved siden af. Højesteret fandt imidlertid ikke grundlag for at tilkende tjenestemændene en tortgodtgørelse, fordi videregivelsen kun var sket til en snæver kreds, og fordi det ikke havde haft indflydelse på den materielle afgørelse om afskedigelsen.
 Som eksempel på tilkendelse af tort for overtrædelse af persondataloven kan til gengæld henvises til Højesterets dom af 27. maj 2011. Her havde en tidligere arbejdsgiver uberettiget videregivet oplysninger om en tidligere medarbejders mulige alkoholmisbrug i forbindelse med, at en potentiel ny arbejdsgiver skulle indhente en reference på den pågældende. Højesteret udtalte, at et ikke nærmere specificeret samtykke til at indhente referenceoplysninger hos en tidligere arbejdsgiver som udgangspunkt ikke kunne antages at omfatte følsomme personoplysninger, at den tidligere arbejdsgiver også måtte vide, at oplysningen kunne være stærkt skadelig for den tidligere medarbejder, ligesom medarbejderen gentagne gange havde bestridt oplysningen og direkte havde anmodet sin tidligere arbejdsgiver om at stoppe spredningen af rygter om et alkoholmisbrug. Højesteret fandt på den baggrund videregivelsen i strid med persondatalovens § 7 og pålagde den tidligere arbejdsgiver at betale en tort på 25.000 kr.
 PERSONDATALOVENS MANGE FACETTER
 Spørgsmål til sagerne, eller spørgsmål om persondataområdet i øvrigt, kan rettes til Kira Kolby Christensen eller Peter Breum.


text:
Skat.dk: Kurstab - gæld - omkostninger - kapitalfondsopkøb
 20 Oct 2015 13:09
 19 Oct 2015 11:17
 1. afdeling, 163/2014
 Kapitalindkomst og fradrag i kapitalindkomsten + Selskabsbeskatning
 Virksomhedsobligationer, låneaftale, kreditformidling, investeringsbanker, låneomkostninger
 Landsretten var nået til et andet resultat (SKM2014.576.ØLR).
 Kursgevinstloven § 26, stk. 4 (dagældende)
 Den juridiske vejledning 2015-2 C.B.1.7.8
 Thomas Rørdam, Jon Stokholm, Poul Dahl Jensen, Oliver Talevski og Jens Kruse Mikkelsen
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 6. afdeling den 4. august 2014.
 Appellanten, H1 A/S, har nedlagt principal påstand om, at indstævnte, Skatteministeriet, skal anerkende, at selskabet har fradragsret for afholdte låneomkostninger til F1 og F2 på 12.893.985 EUR (96.704.888 kr.) i indkomståret 2006 og 106.015 EUR (795.113 kr.) i indkomståret 2007. H1 A/S har subsidiært nedlagt påstand om hjemvisning af skatteansættelsen for indkomstårene 2006 og 2007 til fornyet behandling ved SKAT med henblik på fastlæggelse af, hvor stor en del af de af H1 til F1 og F2 afholdte låneomkostninger på i alt 13.000.000 EUR (97.500.001 kr.) der er fradragsberettiget.
 Skatteministeriet har påstået stadfæstelse, dog således at ministeriet anerkender, at H1 er berettiget til fradrag for advokatudgifter til advokatfirmaet R2 med 152.675,60 kr. for indkomståret 2006 og med 1.236,80 kr. for indkomståret 2007.
 Parterne har under sagens behandling for Højesteret indgået forlig om den del af sagen, der angik spørgsmål om fradrag for udgifter til revisionsfirmaet R1, G1 Ltd. og advokatfirmaet R2, jf. Skatteministeriets påstand.
 Sagen angår for Højesteret, om H1 A/S efter den dagældende bestemmelse i kursgevinstlovens § 26, stk. 4 (nu stk. 3), har ret til fradrag for et vederlag på 13 mio. EUR, som selskabet betalte til F1 og F2 i forbindelse med optagelse af et lån ved salg af virksomhedsobligationer for nominelt 400 mio. EUR. Vederlaget udgjorde 3,25 % af lånets nominelle værdi.
 Af de 13 mio. EUR betegnes de 11 mio. EUR i en honoraraftale af 10. marts 2005 som en garantiprovision og i købsaftale af 14. marts 2005 som en
 kombineret administrations-, garanti- og salgsprovision, der skal betales ... som vederlag for aftalen med bankerne om, at de hver især skal tegne og betale for de Udbudte Værdipapirer.
 De 2 mio. EUR betegnes i begge aftaler som et incitamentshonorar.
 Efter den dagældende bestemmelse i kursgevinstlovens § 26, stk. 4, opgøres gevinst eller tab på gæld som forskellen mellem gældens værdi ved påtagelsen af gælden og værdien ved frigørelsen eller indfrielsen. Ifølge forarbejderne til bestemmelsen (jf. Folketingstidende 1996-97, tillæg A, lovforslag nr. L 194, s. 4102) kan omkostninger i forbindelse med erhvervelse af fordringer og stiftelse af gæld, f.eks. gebyrer, kurtage, stiftelsesprovision og stempelafgifter, tillægges den faktiske anskaffelsessum, og tilsvarende kan omkostninger i forbindelse med afståelse og indfrielse fradrages i den faktiske afståelsessum henholdsvis indfrielsessummen. Når henses til karakteren af de eksempler på låneomkostninger, som er nævnt i bestemmelsens forarbejder, skal der - som fastslået i Højesterets dom af 22. december 2011 (SKM2012.2.HR) - være tale om omkostninger, som kan henføres til selve gældens etablering eller indfrielse, for at omkostningerne kan fradrages.
 Højesteret tiltræder, at det ved låneoptagelse


text:
ikke er afgørende for fradragsretten efter kursgevinstlovens § 26, stk. 4, om en finansiel virksomhed har virket som långiver eller som formidler af lån. Det afgørende er, om de ydelser, som omkostningen vedrører, kan henføres til selve gældens etablering eller indfrielse.
 Højesteret finder, at det vederlag på 13 mio. EUR, som H1 har betalt til bankerne for at gennemføre og garantere for salget af virksomhedsobligationer, herunder at udarbejde et prospekt til potentielle købere af obligationerne, må anses for et gebyr, en kurtage eller en stiftelsesprovision som nævnt i forarbejderne til kursgevinstlovens § 26, stk. 4, eller må sidestilles hermed.
 Højesteret finder ikke grundlag for at fastslå, at der i beløbet på 13 mio. EUR indgår vederlag for ydelser, som ikke kan henføres til selve gældens etablering, herunder vederlag for den form for rådgivning, som efter Højesterets dom af 27. januar 2014 (SKM2014.87.HR) ikke giver ret til fradrag efter kursgevinstlovens § 26, stk. 4. Det bemærkes herved, at F1 og F2 også har bistået H1 med rådgivning om helt eller delvis salg af virksomheden til H1 moder. Der er imidlertid indgået særskilte aftaler herom, og H1 betalte i alt 2,5 mio. EUR for denne rådgivning. H1 har anerkendt, at der ikke er fradragsret for beløbet på 2,5 mio. EUR, og beløbet indgår ikke i H1s påstand.
 Herefter tager Højesteret H1s principale påstand til følge.
 Sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgift for landsret og Højesteret med 1.500.000 kr. og af retsafgift for Højesteret med 6.000 kr., i alt 1.506.000 kr.
 Skatteministeriet skal anerkende, at H1 A/S har fradragsret for afholdte låneomkostninger til F1 og F2 på 12.893.985 EUR (96.704.888 kr.) i indkomståret 2006 og 106.015 EUR (795.113 kr.) i indkomståret 2007.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal Skatteministeriet betale 1.506.000 kr. til H1 A/S. Det idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
Erstatningsferie - Højesterets dom af 18. december 2013
 Højesteret har den 18. december 2013 fastslået, at en lønmodtager, som blev syg under sin ferie i juli 2009, ikke havde krav på erstatning for mistet ferie.
 Afgørelsen var en ændring af landsrettens dom, som havde givet lønmodtageren medhold i sit krav.
 Højesteret fastslår, at retstilstanden omkring risikoen for sygdom i forbindelse med ferie i den indtil 2012 gældende ferielov var ganske klar. Indtil ændringen af ferieloven i 2012 påhvilede risikoen for sygdom i forbindelse med ferie arbejdsgiveren indtil feriens begyndelse. Herefter overgik risikoen til lønmodtageren, således at sygdom opstået herefter ikke kunne kræves erstattet.
 Efter EU-Domstolens dom af 10. september 2009 (C-277/08 – Pereda), hvor det blev fastslået, at arbejdstidsdirektivets art. 7, stk. 1 var til hinder for nationale bestemmelser, som hindrede en lønmodtager i at få erstatningsferie for sygdom opstået under ferie, ændredes ferieloven. Efter den gældende ferielov har en lønmodtager, som bliver syg under ferien, ret til erstatningsferie efter 5 sygedage. Ændringen af ferieloven fik imidlertid ikke tilbagevirkende kraft og omfattede derfor ikke den for Højesteret indbragte sag, som angår sygdom opstået under ferie i 2009.
 Under sagen gjorde CO-industri, der repræsenterede lønmodtageren, gældende, at den dagældende ferielov skulle fortolkes i overensstemmelse med EU-Domstolens fortolkning af arbejdstidsdirektivets art. 7, stk. 1 og henviste i denne forbindelse til EU-rettens krav til de nationale domstole om EU-konform fortolkning.
 Højesteret fastslår, at selvom de nationale domstole har pligt til EU-konform fortolkning, er denne pligt underlagt visse begrænsninger. De nationale domstole er således begrænset af de generelle retsprincipper, ligesom man heller ikke kan fortolke ”contra legem” af national ret. De generelle principper omfatter bl.a. retssikkerhedsprincippet og forbuddet mod tilbagevirkende kraft.
 Højesteret fastslår herefter, at en EU-konform fortolkning af den konkrete sag ikke kan føre til et resultat ”contra legem”. I den konkrete sag var retstilstanden i den dagældende ferielov klar, og det var ikke ved anvendelse af dansk rets almindelige fortolkningsprincipper muligt at nå til det resultat, at ferieloven lagde risikoen for sygdom opstået under ferien over på arbejdsgiveren.
 Som følge heraf konkluderer Højesteret, at det ville være et brud på retssikkerheden, og den forudsigelighed i rettens anvendelse som må kræves, at pålægge en privat arbejdsgiver pligt til at yde erstatningsferie til medarbejdere for sygdom opstået under ferie.
 Som følge heraf frifindes arbejdsgiveren.
 Dommen viser, at Højesteret tillægger det stor betydning, om private arbejdsgivere har indrettet sig i tillid til den gældende retstilstand.
 På trods af at retstilstanden utvivlsomt var i strid med arbejdstidsdirektivets art. 7, stk. 1, og således uberettiget afskar lønmodtagere fra erstatningsferie som følge af sygdom opstået under ferie, vægtede hensynet, til at private havde indrettet sig i tillid til retstilstanden, højest.
 Højesteret lægger i sine præmisser udtrykkeligt vægt på, at der var tale om en privat arbejdsgiver. Hvis arbejdsgiveren havde været offentlig, kunne dommen muligvis have fået et andet udfald, da offentlige arbejdsgivere betragtes som en del af staten. Arbejdstidsdirektivet ville derfor have haft direkte virkning for en offentlig arbejdsgiver.
 Med dommen kan det overvejes, hvilket udfald de for


text:
Højesteret verserende sager om fratrædelsesgodtgørelser og aldersdiskrimination vil få. Det kan ikke udelukkes – i det omfang der måtte være tale om private arbejdsgivere – at Højesteret ikke vil dømme en arbejdsgiver, der måtte have indrettet sig i tillid til retstilstanden på området.
 Dommen giver derfor anledning til, at det bør overvejes, om man kan rejse erstatningskrav mod den danske stat som følge af den mangelfulde implementering af arbejdstidsdirektivet.
 Dommen kan rekvireres ved henvendelse til advokat Noaman Azzouzi på noa@sjlaw.dk eller sekretær Tina Rose Jacobsen på trj@sjlaw.dk


text:
Mia Boesen, Pia Skovgaard Hansen, Søren Narv Pedersen
 Kort om sygedagpenge og sygedagpengerefusion
 Af sygedagpengeloven fremgår, at en medarbejders ret til sygedagpenge bortfalder, hvis medarbejderen uden rimelig grund undlader at medvirke til kommunens opfølgning.
 Hvis en medarbejder har ret til fuld løn under sygdom, er det dog den arbejdsgiver, der udbetaler lønnen, som er berettiget til sygedagpengene. Undlader medarbejderen at medvirke til kommunens opfølgning, vil medarbejderens sygedagpenge bortfalde, hvorfor arbejdsgiverens ret til refusion således også vil bortfalde. Denne nye Højesteretsdom vedrører, i hvilket omfang en arbejdsgiver kan modregne den manglende sygedagpengerefusion i medarbejderens løn.
 A blev ansat i X Kommune den 1. oktober 2008, hvor hun i henhold til sine ansættelsesvilkår havde ret til løn under sygdom. Den 24. november 2015 meldte A sig langtidssyg fra arbejde.
 A indsendte i den forbindelse ikke de nødvendige oplysninger til kommunen på trods af et tilsendt parthøringsbrev herom og på trods af, at hun i mellemtiden havde udfyldt et underretningsbrev inde på selvsamme hjemmeside, hvor oplysningerne skulle gives. Dette medførte, at kommunen, som arbejdsgiver for A, mistede retten til sygedagpengerefusion i den pågældende periode.
 Den 21. januar 2016 fik A tilsendt en partshøringsskrivelse fra kommunen, hvor A blev oplyst, at kommunen ville foretage modregning i A's løn for den manglende adgang til dagpengerefusion. Dette gjorde A straks indsigelser imod og anførte blandt andet, at hun ikke havde udfyldt de nødvendige oplysninger, idet hun – efter lægens anvisning – ikke havde tjekket e-mails og e-boks.
 Den 4. februar 2016 traf kommunen dog afgørelse om, at man, på trods af A's indsigelser, ville modregne i hendes løn med værdien af den manglende sygedagpengerefusion, svarende til i alt 22.536 kr.
 Højesteret fastslog først og fremmest, at kommunens erstatningskrav var omfattet af erstatningsansvarslovens § 23. Det betyder, at en arbejdsgiver kan rejse et erstatningskrav mod en medarbejder, hvis medarbejderen som en del af tjenesten forvolder skade mod arbejdsgiveren, og dette findes rimeligt under hensyn til den udviste skyld, arbejdstagerens stilling og omstændighederne i øvrigt.
 Højesteret statuerede herefter, at A havde misligholdt sin loyalitetsforpligtelse ved ikke at medvirke til bopælskommunens opfølgning af hendes sygdomsforløb og således sikre, at kommunen modtog sygedagpengerefusion.
 Højesteret vurderede dog, at A ikke havde handlet ansvarspådragende (nok), idet hun ikke forsætligt havde tilsidesat sin pligt til at medvirke til bopælskommunens opfølgning. Ydermere vurderede Højesteret, at A – selvom hun havde været inde på 'mitsygdomsforløb.dk' og endvidere modtog post i sin e-boks – heller ikke havde handlet groft uagtsomt, idet A troede, at hun havde udfyldt de rigtige blanketter, og idet A reagerede straks efter, at hun telefonisk blev gjort opmærksom på hendes manglende udfyldelse af opfølgningen.
 Ydermere tillagde Højesteret det vægt, at kommunen ikke havde vejledt A tilstrækkeligt om processen.
 I den konkrete sag kom Højesteret derfor frem til, at kommunen ikke var berettiget til at modregne A's manglende udbetaling af sygedagpenge i hendes løn.
 Af dommen kan det udledes, at Højesteret anerkender en adgang for arbejdsgiveren til at rejse et erstatningskrav mod medarbejderen, såfremt betingelserne i erstatningsansvarsloven § 23 er til stede. Dette


text:
Skat.dk: Genoptagelse af skatteansættelsen vedrørende advokat- og revisorudgifter, jf. ligningslovens § 8 J
 01 Feb 2008 11:48
 SKM2008.102.SKAT
 07-168690
 Aktier og andre værdipapirer samt immaterielle rettigheder + Kapitalindkomst og fradrag i kapitalindkomsten + Virksomheder + Virksomhedsordningen og kapitalafkastordningen
 Aktier, advokatudgifter, revisorudgifter, genoptagelse
 Højesteret har underkendt SKATs praksis i 2 domme af 24. oktober 2007, idet Højesteret fandt, at udgifter afholdt til advokat og revisor til due diligence m.v. i forbindelse med køb af aktier ikke skulle tillægges aktiernes anskaffelsessum, jf. ligningslovens § 8 J, stk. 3, men kunne fradrages efter ligningslovens § 8 J, stk. 1. Hvor en virksomhed udvides ved erhvervelse af en bestemmende aktiepost i et andet selskab, omfatter § 8 J, stk. 3, kun udgifter, som kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve aktiekøbet.
 Det tidligste indkomstår, Højesteret tog stilling til, var 1998. Der vil derfor kunne ske genoptagelse af skatteansættelser fra og med indkomståret 1998.
 Ligningsvejledningen 2008-1 E.A.2.1.4.2
 Ophævet 1. september 2008
 Efter ligningslovens § 8 J, stk. 1, kan udgifter til advokat og revisor, der er afholdt i forbindelse med etablering af en erhvervsvirksomhed eller udvidelse af en bestående erhvervsvirksomhed, fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Efter bestemmelsens stk. 3 kan udgifter, der må anses for tillæg til en købesum eller fradrag i en salgssum for et aktiv, ikke fradrages.
 Højesteret har ved to domme af 24. oktober 2007 , SKM2007.773.HR og SKM2007.775.HR, ændret Østre Landsrets domme af henholdsvis 20. marts 2006 (SKM2006.240.ØLR) og 19. december 2006 (SKM2006.32.ØLR).
 Østre Landsret havde i disse sager fundet, at de afholdte advokat- og revisorudgifter måtte anses for typiske i forbindelse med aktiekøb af den omhandlede karakter. På den baggrund fandt retten, at advokat- og revisorudgifterne var et naturligt led i de pågældende aktiekøb, og at de afholdte udgifter havde en sådan nær og direkte tilknytning til aktieerhvervelserne, at de måtte anses for tillæg til aktiernes købesum, jf. ligningslovens § 8 J, stk. 3.
 Højesteret udtaler om denne praksis, at en fortolkning af § 8 J, stk. 3, i relation til udgifter til advokat og revisor i forbindelse med virksomhedsudvidelse ved aktieerhvervelse, hvorefter der lægges vægt på, om udgifterne er et naturligt led i aktieerhvervelsen, og har nær og direkte tilknytning dertil, vil afgrænse området for stk. 3 så bredt, at det - som i de foreliggende sager - vil omfatte stort set alle advokat- og revisorudgifter, der er afholdt i forbindelse med udvidelsen. En sådan forståelse er hverken i overensstemmelse med ordlyden af og sammenhængen mellem bestemmelserne eller med lovforslagets bemærkninger, hvorefter der typisk vil være fradrag for honorar for rådgivning og udfærdigelse af kontrakter mv. Forståelsen vil medføre, at der ikke gives skattefradrag for almindeligt forekommende udgifter til advokat og revisor ved sædvanlige former for virksomhedsvækst bl.a. ved skattefradrag for omkostninger til advokat og revisor i forbindelse med udvidelser.
 Højesteret finder, at ligningslovens § 8 J, stk. 3, for så vidt angår tilfælde, hvor en virksomhed udvides ved erhvervelse af en bestemmende aktiepost i et andet selskab, må forstås således, at bestemmelsen alene omfatter sådanne


text:
udgifter til advokat og revisor, som kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve aktiekøbet, herunder udgifter til udfærdigelse af transportpåtegninger, noteringer og anmeldelser. Andre udgifter til bistand fra advokat og revisor, herunder bistand i form af undersøgelse og rådgivning, deltagelse i forhandlinger og udfærdigelse af kontrakter, kan ikke anses for tillæg til købesummen. Da der ikke forelå nærmere oplysninger om, hvilken del af udgifterne til advokat og revisor, som efter de anførte retningslinier var omfattet af § 8 J, stk. 3, hjemviser retten sagerne til ligningsmyndighederne til opgørelse af størrelsen af henholdsvis det beløb, der kan fratrækkes ved indkomstopgørelsen, og det beløb, der skal tillægges aktiernes anskaffelsessum.
 Højesteret tilføjer i dommen SKM2007.773.HR, at det anførte også gælder i tilfælde, hvor erhvervelse af en bestemt aktiepost sker ved apportindskud i forbindelse med kapitalforhøjelse.
 Om forholdet mellem § 8 J, stk. 1, og stk. 3, udtaler Højesteret endvidere, at stk. 3 indeholder en undtagelse fra stk. 1, og efter indholdet af stk. 3 skal der i tilfælde, hvor der i forbindelse med etablering eller udvidelse af en erhvervsvirksomhed foretages køb af aktiver, herunder aktier, ske en afgrænsning af de udgifter til advokat eller revisor, som må anses for tillæg til købesummen, og som derfor ikke kan fradrages ved indkomstopgørelsen efter stk. 1. Heraf følger, at skatteyderen ikke har valgfrihed med hensyn til, om en advokat- eller revisorudgift skal tillægges købesummen for aktivet efter stk. 3 eller kan fradrages ved indkomstopgørelsen efter stk. 1.
 I SKM2007.775.HR havde selskabet endvidere overordnet gjort gældende, at udgifterne til advokat og revisor kunne fradrages efter statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a. Dette begrundedes med, at udgifterne var afholdt for at erhverve, sikre og vedligeholde selskabets indkomst, idet opkøbene var nødvendige for at selskabet kunne fastholde sin position hos selskabets kunder og dermed sin løbende indkomst. Højesteret fandt imidlertid, at der ved erhvervelsen af aktieposterne skete en udvidelse af den bestående virksomhed ud over dens hidtidige rammer, hvorfor der ikke var fradragsret for de omhandlede udgifter til advokat og revisor efter statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a.
 Som følge af dommene vil der efter anmodning kunne tillades genoptagelse af skatteansættelser, hvor der i forbindelse med virksomhedsudvidelse ved erhvervelse af en bestemmende aktiepost i et andet selskab, herunder ved apportindskud, er henført udgifter til advokat og revisor til anskaffelsessummen, jf. ligningslovens § 8 J, stk. 3, som efter det ovenstående, jf. pkt. 5 ikke kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve aktiekøbet. Disse andre udgifter til bistand fra advokat og revisor, herunder bistand i form af undersøgelse og rådgivning, deltagelse i forhandlinger og udfærdigelse af kontrakter, kan ikke anses for tillæg til købesummen, men vil, såfremt betingelserne herfor i øvrigt er opfyldt, kunne fradrages efter ligningslovens § 8 J, stk. 1.
 Om anvendelsen af bestemmelsen i ligningslovens § 8 J, stk. 1, herunder afgrænsningen af advokat- og revisorudgifter, henvises i øvrigt til cirkulære nr. 72 af 17. april 1996 om ligningsloven, pkt. 14.10.
 Udvidelse af virksomheden ved erhvervelse af en bestemmende aktiepost forudsætter, at virksomheden