text:
mundtlig aftale med selskabet G1 Inc., der er indregistreret i Panama, på ""x"" kontoen kunne hæve så meget, som der var likviditet til, og at beløbene blev opført på en mellemregning med selskabet som lån. Det var meningen, at lånet til sin tid skulle modregnes i en udlodning fra selskabet.
 Retten finder ikke, at sagsøger har godtgjort, at beløbene er lån fra selskabet til sagsøger. Der foreligger således ikke et lånedokument, der er ikke stillet sikkerhed for lånet, der er ikke dokumentation for aftale om afdrags - og/eller forrentningsbetingelser, og der er ikke er dokumentation for, at der er tilskrevet renter eller betalt afdrag. Hertil kommer, at selskabet efter det oplyste ejes og kontrolleres af mange personer, og at det derfor har formodningen imod sig, at sagsøger ønskede at opspare sit arbejdsvederlag i selskabet til senere udlodning. Retten finder således, at SKAT har været berettiget til at anse sagsøger for at have oppebåret løn for sit arbejde for koncernselskaberne i 2006.
 Sagsøger har oplyst, at han har hævet 244.203 kr. som lån i 2006. Sagsøger har ikke fremlagt nogen dokumentation f. eks. i form af bogføringsbilag for dette beløb. Det fremgår ikke af kontoudtogene, hvad hævningerne omhandler, og det fremgår ikke noget sted, hvad det samlede tilgodehavende er.
 Hertil kommer, at det af revisors erklæring på årsrapporten for selskabet for 2006 (der i øvrigt ses at vedrøre et andet indkomstår) i en supplerende oplysning fremgår, at
 faktura vedrørende direktionens aflønning ikke opfylder krav til udbetaling uden indeholdelse af kildeskat.
 Herefter, og da sagsøger efter det oplyste ikke har indgivet selvangivelse for 2006, finder retten, at SKAT har været berettiget til at skønne over sagsøgers lønindkomst for indkomståret.
 Det påhviler herefter sagsøger at godtgøre, at skønnet er udøvet på forkert grundlag eller har ført til et åbenbart urimeligt resultat. Ved bedømmelsen af, om sagsøger har løftet denne bevisbyrde må retten lægge vægt på, at sagsøger har haft fuldmagt til G1 Inc. ́s konti i Jyske Bank ("x" og Folio), at han efter sin egen forklaring kunne hæve så meget, som der var likviditet til, og at der på disse konti alene i 2006 er hævet beløb, der væsentligt overstiger 700.000 kr.
 Retten finder på denne baggrund ikke, at der er grundlag for at tilsidesætte Skatteankenævnets og Landsskatterettens skønsmæssige forhøjelse af sagsøgers skattepligtige indkomst for 2006, og Skatteministeriet vil derfor være at frifinde.
 Vedrørende sagens omkostninger forholdes som nedenfor bestemt, idet retten kan oplyse, at der er tilkendt passende beløb til dækning af udgift til advokatbistand med 48.000 kr. Retten har ved fastsættelsen taget hensyn til sagens værdi, forløb og udfald.
 Sagsøger, A, skal inden 14 dage betale sagens omkostninger til sagsøgte, Skatteministeriet, med 48.000 kr.


text:
Skat.dk: Moms - Fritagelse for rejsebureauvirksomhed - Gebyrer ved formidling af flybilletter
 19 Dec 2007 09:00
 18 Dec 2007 16:18
 SKM2007.914.SR
 07-189788
 moms, fritagelse, gebyr, honorar, vederlag, formidling, salg, køb, flybillet, rejsebureau, agent
 Skatterådet fandt, at de ydelser, som består i, at et rejsebureau rådgiver den rejsende, oplyser om rejsemuligheder, modtager bestilling af flybillet, videregiver bestillingen til flyselskabet, udsteder flybilletten i flyselskabets navn og fremsender billetten - evt. elektronisk - til den rejsende, momsmæssigt udgør en samlet formidlingsydelse, som det vil være kunstigt at opdele. Uanset at rejsebureauet er agent for flyselskabet, må formidlingsydelsen anses for leveret til den rejsende, og ikke til flyselskabet, når vederlaget for formidlingsydelsen er aftalt med og betalt af den rejsende. Formidlingsydelsen udgør derfor en ydelse leveret af et rejsebureau, der handler i den rejsendes navn og for hans regning. I forbindelse med rejser inden for EU er ydelsen momsfri.
 SR 07-051311
 Momsvejledning 2007-4 D.11.15
 Momsvejledning 2007-4 D.11.16
 Kan formidling af flybilletter momsfritages, når formidlingen sker i flyselskabets navn og for flyselskabets regning, hvis formidleren modtager vederlag fra andre end flyselskabet.
 Kan formidling af flybilletter momsfritages, når formidlingen sker i flyselskabets navn og for flyselskabets regning, hvis formidleren modtager vederlag fra såvel flyselskab som andre end flyselskabet.
 A er et moderne Travel Management bureau, som leverer konsulentydelser specielt rettet mod virksomheders rejseprocesser.
 A har via IATA-samarbejdet indgået aftaler med flyselskaber. Flyselskaberne er underlagt Warszawa-konventionens bestemmelser om flyselskabers forpligtelser. Disse forhold har været gældende i en årrække og gælder stadig. Forholdene er som beskrevet i Landsskatterettens kendelse, SKM2005.363.LSR.
 Flyselskaberne har historisk vederlagt A i forbindelse med A's formidling af flybilletter ved en formidlingsprovision. Denne vederlæggelse er nu på grund af flyselskabernes markedstilpasninger stort set bortfaldet. A modtager vederlag i form af såkaldte incentives/kampagnebonus. Disse vederlag beregnes eksempelvis på baggrund af konkrete salgsmål for de enkelte kampagner - samt på baggrund af A's salg af flyselskabets produkter i forhold til tilsvarende selskabers salgsudvikling.
 Forholdet til flyselskaberne er på alle andre punkter uændret - eksempelvis i forhold til de aftalte samarbejdsformer og fordelingen af forpligtelser mellem parterne og overfor tredjemand.
 Selskabet honoreres for sine konsulentydelser af de virksomheder, som A har indgået servicekontrakter med. Honoreringen beregnes på grundlag af forventet ressourcetræk og ønsket serviceniveau på områder som administration af virksomhedens rejsepolitiker, statistikker over rejseforbrug, budgetopfølgning, rådgivning til leverandørforhandlinger, ledelsesrapporter til virksomhedernes økonomistyring af rejser, skræddersyede månedsrapporter mv.. En del af honoreringen beregnes på grundlag af virksomhedens rejseomfang, dvs. pr. håndteret rejse.
 Landsskatteretten afgjorde i SKM2005.363.LSR, at A's formidling af flybilletter var momspligtig, da formidlingen skete i flyselskabets navn og for flyselskabets regning. A's aktivitet ansås ikke for omfattet af rejsebureaufritagelsen i § 13, stk. 1, nr. 16, og selskabet momsfritager derfor ikke sine leverancer.
 SKAT har imidlertid bekendtgjort i sin Momsvejledning 2007-1, at SKAT anser formidling sket i flyselskabets navn og for flyselskabets regning for omfattet af momsfritagelsen, fordi "... formidlingsydelsen momsmæssigt [må] anses for leveret til den rejsende" i forbindelse med rejser indenfor EU. Denne begrebsanvendelse er ny og synspunktet er efter spørgers opfattelse i strid med

type: other


text:
såvel Landsskatterettens kendelse som EU-retten.
 Det er meget væsentligt for A, at opnå klarhed over den momsmæssige situation, da A efter en grundig analyse af sine aktiviteter og ændrede forretningsgrundlag opkræver moms af sine ydelser, og uklarheden løbende påvirker markedssituationen.
 Konsulentydelser, herunder formidlingsydelser, er som udgangspunkt momspligtige som følge af momslovens § 4.
 Rejsebureauvirksomhed er en ydelse, der efter momssystemdirektivet (Dir. 2006/112/EF) som udgangspunkt er momspligtig, jvf. artikel 306-310. Direktivets fritagelsesbestemmelser i afsnit IX omfatter således ikke rejsebureauvirksomhed.
 Momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, fritager imidlertid med henvisning til direktivets artikel 371, jf. bilag X, del B, nr. 13 (tidligere artikel 28, stk. 3, litra b, jf. bilag F, nr. 27);
 "Rejsebureauvirksomhed og turistkontorers oplysnings- og informationsvirksomhed og lignende."
 Rejsebureauvirksomhedsbegrebet er fastlagt i Højesterets dom i SKM2005.446.HR, hvor retten anfører, at
 "Udtrykket rejsebureauvirksomhed må forstås i overensstemmelse med bemyndigelsesbestemmelsen i momsdirektivets artikel 28, stk. 3, litra b, hvorefter medlemsstaterne fortsat kan fritage de transaktioner, der er opregnet i bilag F til direktivet, for afgift. Det følger af nr. 27 i dette bilag, jf. direktivets artikel 26, at disse transaktioner omfatter tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, for så vidt disse bureauer handler i eget navn over for den rejsende eller handler i den rejsendes navn og for hans regning".
 SKAT søger i punkt 18 i SKM2006.395.SKAT samt Momsvejledning 2007-1, afsnit D.11.16, at udvide det momsfritagne område til at omfatte leverancer, der ikke har disse kendetegn. SKAT omtaler i sine meddelelser ydelser, hvor bureauet hverken handler i eget navn eller handler i den rejsendes navn eller for dennes regning:
 "SKAT finder, at når rejsebureauet udsteder billetten i flyselskabets navn og for dets regning ...",
 men introducerer i fortsættelsen af sætningen en ny begrebsanvendelse, der ikke kan tillægges juridisk relevans eller konsekvens:
 "... men modtager vederlaget for den ydelse, der består i at formidle salget af flybilletten til den rejsende, fra den rejsende, må det sidestilles med, at rejsebureauet har formidlet den rejsendes køb af billetten. [...] Når vederlaget for formidlingen påhviler den rejsende, må formidlingsydelsen momsmæssigt anses for leveret til den rejsende. Vederlaget må derfor fortsat være momsfrit efter § 13, stk. 1, nr. 16."
 Direktivets artikel 371, jf. bilag X, del B, nr. 13 (tidligere artikel 28, stk. 3, litra b, jf. bilag F, nr. 27), in fine giver imidlertid ikke mulighed for at fritage formidlingsydelser, der "anses for leveret til den rejsende". Bestemmelsen fritager alene
 "Ydelser leveret ... af rejsebureauer, der handler i den rejsendes navn og for hans regning"
 SKATs synspunkt om momsfrihed kan ikke anerkendes, idet A stadig handler i flyselskabets navn og for flyselskabets regning. Der er således ikke ændret ved forudsætningerne for Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363.LSR.
 A handler ikke i den rejsendes navn
 Det fremgår af begrundelsen i Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363.LSR, at A må anses for at handle i flyselskabets navn, når selskabet formidler salg af flybilletter. Landsskatteretten har ved sin vurdering lagt vægt på fakta, der stadig er gældende uanset, om A modtager et vederlag fra køberen.
 Landsskatteretten har således ved sin vurdering "...


text:
særligt henset til, at selskabet både oplyser på fakturaerne, at det optræder som agent for flyselskaberne, og at det er flyselskaberne, som er ansvarlige for gennemførelsen af flytransporten, samt at kunderne får oplyst navnet på flyselskabet samtidig med udsendelsen af fakturaen." A giver fortsat de omtalte oplysninger, og det er fortsat flyselskaberne, der er ansvarlige for gennemførelsen af flytransporten.
 A handler således ikke i den rejsendes navn, men derimod i flyselskabernes navn, som hidtil.
 A handler ikke for den rejsendes regning:
 A handler ikke for den rejsendes regning, men derimod for flyselskabernes regning. Det er stadig flyselskaberne, der bærer risikoen for flytransporten, jvf. Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363. Der er ikke siden Landsskatterettens kendelse sket ændringer, hverken i aftalen mellem selskabet og IATA eller i de forpligtelser, som flyselskaberne pålægges i henhold til Warszawa-konventionen. Aftalerne mellem selskabet og IATA samt forpligtelserne i Warszawa-konventionen gælder uanset om selskabet modtager et vederlag fra køber eller ej.
 A handler således ikke for den rejsendes regning. Fritagelsen på baggrund af artikel 371, jf. bilag X, del B, nr. 13 (tidligere artikel 28, stk. 3, litra b, jf. bilag F, nr. 27), in fine, er desuden kumulativ. Leverancen skal således både ske i den rejsendes navn og for hans regning for at opnå momsfritagelse. Da ydelsen ikke sker for den rejsendes regning, er formidlingen således momspligtig, uanset om A i øvrigt måtte anses for at handle i den rejsendes navn - og omvendt.
 Det bemærkes i øvrigt, at A ikke har indgået kontrakter med de enkelte rejsende personer, men derimod med virksomheder, hvis ansatte rejser.
 Fritagelser skal fortolkes indskrænkende - også når de har basis i bilag X
 Det bemærkes i forhold til fortolkningen af momslovens fritagelser, at Landsskatteretten i SKM2006.248.LSR har udtalt, at fritagelser baseret på bilag X (tidligere bilag F) skal fortolkes strengt. Landsskatteretten henviser herved til C-150/99 (Stockholm Lindöpark AB), præmis 25, og fortsætter:
 "I overensstemmelse hermed må dette ligeledes antages at gælde fritagelserne efter direktivets bilag F, jævnfør artikel 28, stk. 3, litra b."
 Landsskatterettens kendelse vedrørte i øvrigt også momslovens § 13, stk. 1, nr. 16 og fastslog, at bestemmelsens fritagelse af turistkontorers oplysnings- og informationsvirksomhed og lignende savner hjemmel.
 Udvidelser i fritagelsen er ikke mulig
 Fritagelsesbestemmelserne i momssystemdirektivets afsnit X indeholder, som nævnt ovenfor, ikke en fritagelse af rejsebureauvirksomhed. Disse aktiviteter er derfor som udgangspunkt momspligtige. Artikel 371 giver mulighed for at momsfritage visse aktiviteter beskrevet i bilag X under visse forudsætninger. Artikel 371 (den såkaldte stand-still klausul) lyder således:
 Bestemmelsen kræver således både, at transaktionerne omfattes af beskrivelse i bilag X, del B, nr. 13 og at transaktionerne var fritagne pr. 1. januar 1978.
 Fritagelsen for rejsebureauvirksomhed blev imidlertid først indført med virkning fra 1. oktober 1978, jf. § 2, stk. 1 i lov nr. 204 af 10. maj 1978. Pr. 1. januar 1978 var ydelser ikke en del af momslovens anvendelsesområde, hvilket fremgår af § 2, stk. 1 og 2 modsætningsvist, i lov om almindelig omsætningsafgift, lovbkg. nr. 354 af 1. juli 1975 med senere ændringer - medmindre


text:
ydelserne positivt var medtaget under momspligten, jf. samme lovs § 2, stk. 2, punkt a-m. Varer var derimod generelt omfattet og loven indeholdt derfor en række fritagelser vedrørende varer.
 Ydelser blev generelt omfattet af momspligten og dermed momslovens anvendelsesområde pr. 1. oktober 1978. På samme tid blev "Rejsebureauvirksomhed og turistkontorers oplysnings- og informationsvirksomhed og lign." fritaget for moms.
 Indholdet af denne fritagelse blev første gang fastlagt ved Mn. 635/79, og omtaler ikke leverancer, hvor rejsebureauet handler i den rejsendes navn og for dennes regning. Der har heller ikke pr. 1. januar 1978 været en fast praksis, hvor SKAT eksplicit har momsfritaget denne type leverancer. Med Landsskatterettens ord i SKM2005.363.LSR, punkt 11 i SKM2006.395.SKAT samt SKAT's momsvejledning 2007-1, afsnit D.11.16 omfatter § 13, stk. 1, nr. 16 "... alene [...] rejsebureauvirksomhed i eget navn".
 Fritagelsen for leverancer, hvor rejsebureauet handler i den rejsendes navn og for den rejsendes regning var ikke gældende i Danmark pr. 1. januar 1978 og kan allerede af denne grund ikke gøres gældende. Højesterets konklusion i SKM2005.446.HR er således korrekt, men kunne også have været baseret på den manglende hjemmel til momslovens fritagelsesbestemmelse.
 Forholdet mellem A og flyselskaberne er som beskrevet helt uændret. Leverancen svarer således fuldt ud til situationen som Landsskatteretten tog stilling til i SKM2005.363.LSR. Ydelserne må således stadig anses for momspligtige uanset at vederlaget helt eller delvist kommer fra andre end flyselskaberne.
 Vi har noteret os med tilfredshed, at SKAT teoretisk set kan tiltræde vores forslag til besvarelse - og at det således også er SKATs opfattelse, at vederlag for formidling i flyselskabers navn og for flyselskabers regning er momspligtige, uanset at vederlaget betales af andre end flyselskabet.
 SKAT finder desuden, at det må baseres på en analyse af de faktiske forhold og det mellem parterne aftalte om en eventuel formidling må anses for leveret til flyselskabet, den rejsende eller til begge parter. SKAT konkluderer imidlertid på grundlag af forkerte forudsætninger om karakteren af de leverede ydelser og indgåede aftaler.
 A's karakteristiske ydelser til aftalekunder er således "travel management" ydelser, som levering af it-løsninger, back office løsninger, dataindsamling og statistikker - og ikke formidling, hvilket fremgår af såvel aftaler som øvrigt faktum.
 Vi vil derfor redegøre nærmere for karakteren af A's ydelser samt hvorfor A i sin selvstændige rolle som formidler handler som agent for flyselskaberne i deres navn og regning.
 Fakta som ligger til grund for spørgsmålet
 A har en agentaftale med IATA om at formidle salg af flybilletter for de flyselskaber, der er tilsluttet organisationen. Historisk blev agenterne honoreret for deres arbejde via en provision fra flyselskaberne.
 I takt med den tekniske udvikling er det imidlertid også blevet muligt for flyselskaberne selv at sælge billetter til deres flyafgange via internettet. Samtidig er virksomhedernes rejseaktivitet steget, og de efterspørger derfor andre ydelser, end de gjorde tidligere.
 B tilbød danske IATA-agenter en anden honoreringsform fra 1. januar 2003. Fra og med denne dato tilbød B, at agenten gik fra at få provision for det enkelte salg til at få en mere generel aflønning i


text:
form af bonus, incentives, markedsføringsbidrag osv. Samtidig skiftede B over til "nettopriser", hvorefter flybillettens pris blev reduceret med et beløb, svarende til den provision agenten tidligere havde modtaget. Til gengæld fik agenten lov til at udtage egen fortjeneste.
 Skiftet kan eksemplificeres således:
 Honorering til 31. december 2002:
 Flybillettens pris for kunden 1.000 kr.
 Provision til agenten 200 kr.
 Beløb til flyselskabet 800 kr.
 Honorering efter den 1. januar 2003:
 Flyselskabets salgspris 800 kr.
 Fee til agenten 200 kr.
 Principielt skete der således ikke noget med prisen for kunden, flyselskabet eller for agenten - men i praksis kom der meget mere fokus på den værditilvækst, agenten kunne tilføre.
 Erhvervsrejsebureauerne/travel management bureauerne betragtede den nye honoreringsform som et brud på IATA-agent aftalen og stævnede på den baggrund B.
 Østre Landsret kom i sin dom (med dissens) frem til, at den nye honoreringsform ikke var et brud på IATA-aftalen. Dermed har Østre Landsret slået fast, at erhvervsrejsebureauernes billetformidling stadig er omfattet af deres agentaftale med IATA, uanset at honoreringen ikke længere består af en provision, men også består af en egen fortjeneste (et fee eller lignende).
 Dette forhold er også afspejlet i aftalen mellem A og B vedrørende perioden 2003 - 2005 (begge incl.). Det fremgår således, at A får mulighed for at udtage egen fortjeneste for sit arbejde. Fortjenesten udgør, sammen med honoreringen i henhold til "B Agent Program", vederlaget for det arbejde, A udfører i henhold til IATA resolution 824 - og altså dermed det arbejde, A gør som formidler i flyselskabets navn og regning.
 Disse formuleringer går stort set uforandret igen i den aftale, A har indgået med B for 2006 og 2007.
 Med andre ord har parterne aftalt, at A er formidler for B, og at det gebyr, der opkræves hos kunden, sammen med den provision B udbetaler, er vederlaget for det arbejde, A udfører i egenskab af agent for B.
 Aftaler med kunder
 Vi er uenige i SKATs fremstilling af As kundeaftaler. Som nævnt ovenfor er det vores opfattelse, at A har en aftale med flyselskaberne om at levere formidling i deres navn og for deres regning, jf. i øvrigt SKM2005.363.LSR. Formidlingen sker efter aftale med flyselskaberne, er til gavn for flyselskaberne og endelig opkræves vederlaget efter aftale med flyselskaberne.
 Det er endvidere ikke korrekt, når SKAT lægger til grund, at det karakteristiske ved A's leverancer til kunderne er formidling. Den selvstændige (og mindre) del af aktiviteten i A, der med rette kan betegnes som formidling, vil under alle omstændigheder være formidling i flyselskabernes navn og for deres regning, jf. IATA-aftalen, Østre Landsrets dom, samt SKM2005.363. LSR.
 A har gennem flere år opkrævet vederlag for travel management ydelser. Omfanget af disse ydelser er steget gennem årene og er nu blevet synliggjort i højere grad. Da flybilletter distribueres kosteffektivt af mange andre formidlere og via flyselskabernes egne hjemmesider, kan travel management bureauer opretholde størrelsen på deres fee alene ved at synliggøre de dele af bureauets ydelser, der ligger ud over formidling af billetter i flyselskabernes navn og for deres


text:
regning.
 Bureauerne indgår blandt andet derfor kontrakter med kunder for at sikre et loyalitetsforhold, og for at synliggøre de aktiviteter, der udføres for kunden i disse kontrakter. Ydelserne består blandt andet i levering af ledelsesinformation, udarbejdelse og kontrol af rejsepolitikker m.v. Disse og flere ydelser betegnes som "travel management", og vederlægges via synlige fee's, herunder delvist fra transaction fee's.
 Det fremgår af aftalerne med kunden, at denne er forpligtet til at købe flybilletter m.v. via A. Dette sikrer A's ret i forhold i flyselskabet til at udtage en egen fortjeneste på billetter, der formidles for flyselskaberne. Til gengæld for at kunden forpligter sig til at købe flybilletter m.v. via A, forpligter A sig til at stille nogle faciliteter til rådighed for kunden, herunder udforme rejsepolitikker og -regnskaber, stille en account manager til rådighed, udføre lufthavnsservice, og bemande et kontor hos kunden, som skal være behjælpelige med rejserelaterede spørgsmål.
 Det fee, der opkræves efter aftale med flyselskaberne og som led i agentaftalen med disse, dækker også disse ydelser.
 Efter vores opfattelse kan sådanne særskilte travel management ydelser ikke omfattes af den danske momsfritagelse. Ydelserne kan ikke kategoriseres som rejsebureauvirksomhed, da de leveres i eget navn, men uden at være rejseydelser, jf. Højesterets dom, SKM2005.446.HR. Samtidig er ydelserne ikke bi-ydelser til en momsfri formidling i den rejsendes navn og for den rejsendes regning, allerede fordi A agerer som agent for flyselskaberne, og honoreres for denne formidling ved tilladelse til udtagning af egen fortjeneste samt provisioner fra flyselskaberne. A agerer derfor fortsat i transportørens navn og for deres regning, jf. Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363.LSR.
 Travel management ydelserne er endvidere særskilt momspligtige, hvis det fee, der opkræves af kunden, skal anses for at dække disse ydelser.
 Momsfritagelsen for rejsebureauer
 SKAT giver udtryk for, at momsfritagelsesbestemmelsen for bureauer, der handler i den rejsendes navn og for den rejsendes regning, er indholdsløs, hvis ikke de ydelser, A leverer, er omfattet af denne bestemmelse.
 Vi mener, at SKATs opfattelse er i strid med princippet om en indskrænkende fortolkning, når SKAT på denne måde forsøger at tvinge A ind i en momsfritagelse, som reelt ikke omfatter dem. Begrundelsen om at fritagelsen for "bureauvirksomhed i den rejsendes navn og den rejsendes regning" er indholdsløs kan ikke tillægges vægt, da det aldrig kan komme en virksomhed til last, at SKAT ikke kan forestille sig andre tilfælde, som fritagelsen omfatter.
 Efter vores opfattelse er der en mængde bureauer, der handler i den rejsendes navn og for den rejsendes regning. Dette inkluderer bare ikke erhvervsrejsebureauer/travel management bureauer.
 Efter vores opfattelse dækker momsfritagelsen for bureauer, der handler i den rejsendes navn og regning, de aktiviteter, der foregår i specialrejsebureauer, som designer rejser direkte efter ønsker fra den enkelte rejsende. Bureauet retter henvendelse til samarbejdspartnere på destinationen, som hjælper med at finde hoteller m.v., der matcher den rejsendes ønsker. Den rejsende efterspørger i disse tilfælde klart bureauets formidlingsydelse, og bureauet booker fly, hoteller, events osv. i den rejsendes navn og for dennes regning.
 Det er vores opfattelse, at erhvervsrejsebureauer/travel management bureauer som A ikke


text:
kan sammenlignes med specialrejsebureauer.
 EF-domstolen har gentagne gange slået fast, at momsfritagelsesbestemmelserne generelt skal fortolkes indskrænkende. Højesteret har endvidere i SKM2005.446.HR, slået fast, at den danske momsfritagelse omfatter rejsebureauer, der handler i eget navn overfor den rejsende, og bureauer, der handler i den rejsendes navn og for den rejsendes regning. De ydelser, der var genstand for sagen, var ikke reelle rejseydelser og blev leveret fra bureau til bureau. De kunne derfor ikke være omfattet af momsfritagelsen.
 Højesteret lægger således vægt på, at momsfritagelsen alene finder anvendelse, hvis et rejsebureau sælger en rejseydelse til den rejsende. A leverer ikke rejseydelser til den rejsende, og deres ydelser kan derfor ikke omfattes af momsfritagelsen.
 På denne baggrund mener vi, ud fra en samlet vurdering af de relevante forhold, at A formidler billetter i flyselskabets navn og for flyselskabets regning. Det er i den forbindelse uden relevans for den momsmæssige behandling, at vederlaget for aktiviteten er synligt for kunden. Aftaleretligt er A agent for flyselskabet (handler i flyselskabets navn og for dets regning), og det er alene som følge af denne aftale, at A har lov til at opkræve kunden et synligt fee.
 Vederlaget for formidlingsaktiviteten er dermed momspligtigt, uanset om det kommer fra flyselskabet, kunden eller begge steder fra.
 Efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, er rejsebureauvirksomhed fritaget for moms.
 Det fremgår af momsvejledningens afsnit D.11.16, at efter momssystemdirektivet (Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem) er rejsebureauvirksomhed som udgangspunkt momspligtig. Direktivets artikler 306-310 (tidligere artikel 26) fastsætter en særordning for den momsmæssige behandling af rejsebureauer. Ordningen omfatter sådanne bureauer, der handler i eget navn over for den rejsende og til rejsens gennemførelse anvender leveringer og tjenesteydelser, der præsteres af andre afgiftspligtige personer. Ved rejsebureauer forstås efter bestemmelsen ligeledes personer, der organiserer turistrejser, hvorimod ren omkostningsrefusion, jf. direktivets artikel 79, stk. 1, litra c (tidligere artikel 11, punkt A, stk. 3, litra c), ikke er omfattet.
 Fritagelsesbestemmelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, har baggrund i direktivets artikel 371, jf. bilag X, del B, nr. 13 (tidligere artikel 28, stk. 3, litra b), jf. bilag F, nr. 27), der bemyndiger medlemsstaterne til fortsat at fritage ydelser leveret af de i artikel 306 omhandlede rejsebureauer og af rejsebureauer, der handler i den rejsendes navn og for hans regning i forbindelse med rejser inden for EU.
 Landsskatteretten bemærkede videre, at der alene var taget stilling til selskabets aktivitet med formidling af salg af flybilletter, og at der således ikke var taget stilling til f.eks. selskabets salg af en rejsebureauydelse, hvori der kan indgå en flytransport.
 SKAT har i SKM2006.395.SKAT udtalt, at efter Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363.LSR kan formidling af personbefordring i andres navn og for andres regning ikke længere anses for momsfri. Tidligere afgørelser fra Momsnævnet om momsfrihed må anses for ændret ved Landsskatterettens kendelse.
 Formidling i andres navn og for andres regning af rejser/persontransport uden for EU vil være momsfri efter lovens § 34, stk. 1, nr. 13, se Momsvejledningens afsnit I.1.7, dvs. med fradragsret, og


text:
uanset om formidlingen sker i transportørens eller den rejsende navn.
 Til det i Momsvejledningen anførte skal SKAT tilføje, at Landsskatteretten i SKM2005.363.LSR alene tog stilling, om det pågældende rejsebureau formidlede salget af flybilletter i eget navn eller i flyselskabets navn. Der var her enighed mellem rejsebureauet og Told- og Skattestyrelsen om, at formidlingen ikke skete i rejsebureauets navn, men i flyselskabets navn, hvilket betød at formidlingen hverken var momsfri som en personbefordringsydelse (momslovens § 13, stk. 1, nr. 15) eller som en rejsebureauydelse (lovens § 13, stk. 1, nr. 16). Der var samtidig - implicit - enighed mellem rejsebureauet og Told- og Skattestyrelsen om, at den momspligtige formidlingsydelse blev leveret til flyselskaberne.
 Imidlertid har forholdene i rejsebureaubranchen ændret sig siden de afgiftsperioder, der var omhandlet i Landsskatterettens kendelse. Rejsebureauerne modtager i dag kun i beskedent omfang provisioner fra flyselskaber. Som beskrevet i SKM2006.395.SKAT opkræver rejsebureauet i stedet honorar/gebyr/fees fra de rejsende. På forespørgsel fra en brancheforening har SKAT i meddelelsen derfor udtalt sig om de momsmæssige konsekvenser af de ændrede forhold. Udtalelsen kan i sagens natur ikke være i modstrid med Landsskatterettens kendelse, da Landsskatteretten ikke har taget stilling til samme forhold.
 Meddelelsen er endvidere ikke i modstrid med EU-retten. Det fremgår klart af Højesterets dom i SKM2005.446.HR, at fritagelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, i overensstemmelse med 6. momsdirektivs artikel 28, stk. 3, litra b), jf. bilag F, nr. 27, omfatter tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, for så vidt disse bureauer handler i eget navn overfor den rejsende eller handler i den rejsendes navn og for hans regning [for så vidt angår tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, der handler i den rejsende navn og for hans regning, alene i forbindelse med rejser inden for Fællesskabet (SKATs bemærkning)].
 Uenigheden mellem spørger og SKAT går således på, om de omhandlede honorar/gebyr/fees kan anses for vederlag for tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, der handler i den rejsendes navn og for hans regning.
 Spørger synes her at lægge vægt på, at udstedelsen af flybilletter sker i flyselskabets navn og for flyselskabets regning. Imidlertid har der hele tiden været enighed om dette forhold, idet uenigheden som nævnt ikke går på, hvem der er leverandør af flytransporten, men hvem der er aftager af den formidlingsydelse, som honorarerne mv. fra de rejsende udgør vederlag for.
 I denne forbindelse taler det ganske rigtigt for, at formidlingsydelsen skal anses for leveret til flyselskabet, at flybilletten udstedes i flyselskabets navn og for dets regning, og ikke i den rejsendes navn og for dennes regning. Som anført i spørgers bemærkninger til SKATs sagsfremstilling taler det yderligere i denne retning, at spørger alene kan udstede flybilletterne som følge af, at spørger er IATA-agent, og at spørgers aftaler med flyselskaberne tillader spørger at opkræve gebyr mv. af sine kunder som kompensation for, at flyselskaberne stort set ikke længere betaler provision til spørger og de andre rejsebureauer.
 SKAT finder imidlertid stadig, at der ikke alene kan lægges vægt på disse tre forhold. Som anført i SKM2006.395.SKAT finder SKAT, at det må baseres på


text:
en analyse af de faktiske forhold og det mellem parterne aftalte, om rejsebureauet anses for at levere formidlingsydelser til flyselskabet, til den rejsende eller til begge parter. I forbindelse med en sådan analyse må der naturligvis lægges vægt på alle relevante forhold. I SKM2006.395.SKAT har SKAT valgt at lægge vægt på, at honoraret/gebyret/feet modtages fra den rejsende.
 Dette resultat er i overensstemmelse med en nærmere analyse af de faktiske forhold, idet rejsebureauernes formidlingsvirksomhed består af en række elementer og handlinger, der tilsammen udgør en samlet formidlingsydelse. En aftale om formidling mellem rejsebureauet og dets kunder og den efterfølgende faktiske levering af formidlingsydelser, vil således som minimum indeholde rådgivning af den rejsende, oplysninger om rejsemuligheder, modtagelse af rejsebestillinger, videregivelse af bestillingerne til flyselskabet, udstedelse af flybilletter (i flyselskabets navn), og fremsendelse - evt. elektronisk - til den rejsende af de bestilte billetter.
 Alle disse elementer udgør en samlet ydelse, som det efter SKATs opfattelse vil være kunstigt at opdele. Elementerne udføres efter aftale med den rejsende, til gavn for den rejsende, og endelig betales vederlaget af den rejsende. SKAT finder derfor efter en samlet vurdering, at formidlingsydelsen må anses for leveret til den rejsende. En formidlingsydelse leveret til den rejsende må endelig efter SKATs opfattelse - selv efter en snæver fortolkning - anses for en tjenesteydelser præsteret af et rejsebureau, der handler i den rejsende navn og for hans regning.
 SKAT har noteret sig, at spørger i sine bemærkninger til SKATs sagsfremstilling er enig i, at formidlingsydelser leveret til den rejsende, jf. det anførte om specialrejsebureauer, er omfattet af fritagelsen i § 13, stk. 1, nr. 16. SKAT har naturligvis også noteret sig, at spørger - modsat SKAT - ikke finder, at ydelser fra erhvervsrejsebureauer/travel management bureauer kan sammenlignes med bookingydelser fra specialrejsebureauer.
 SKAT finder ikke, at det af spørger anførte om, at kontrakten med spørgers kunder ikke indgås med de rejsende, men med disses arbejdsgivere, kan medføre et andet resultat. Det kan ikke lægges til grund, at EU-lovgiver har ønsket en retstilstand, hvor formidlingsydelser fra et rejsebureau til en erhvervsdrivende var momsfrie i tilfælde, hvor den erhvervsdrivende selv foretog en rejse inden for EU, men ikke i tilfælde, hvor en af hans eller hendes ansatte i stedet rejste i den erhvervsdrivendes interesse.
 SKAT er bekendt med den i spørgers bemærkninger nævnte dom fra Østre Landsret. Højesteret stadfæstede senere dommen, jf. UfR 2004.2905H.
 Højesterets begrundelse og resultat var følgende:
 "Det fremgår af pkt. 9, 1. pkt., i aftalen af 15. december 1993 mellem IATA og C A/S[1] - hvilken aftale svarer til IATA's resolution 824 - at luftfartsselskabet selv fastsætter størrelsen af agentens vederlag og den måde, på hvilken vederlæggelsen sker. I pkt. 9, 2. pkt., bestemmes, at vederlaget »skal udgøre fuld kompensation for det arbejde, der er ydet til luftfartsselskabet.« Denne bestemmelse kan ikke forstås således, at agenten har krav på et vist mindstevederlag, der giver dækning for agentens omkostninger, men må forstås som alene sigtende til, at agenten ikke kan gøre krav på yderligere vederlag for det udførte arbejde.


text:
Den »nettoprissætning«, som B[2] indførte med virkning fra den 1. januar 2003, må ses i lyset af den tekniske udvikling, der bl.a. muliggør bestilling af flybilletter via internettet, og den skærpede konkurrence mellem luftfartsselskaberne. Nettoprissætningen indebærer, at B ikke længere betaler vederlag til agenterne i form af provision. Ordningen indebærer imidlertid samtidig, at B ved eget salg til slutkunder lægger et gebyr, hvis størrelse afhænger af den ydede service, til den nettopris, som anvendes over for agenterne. Nettoprissætningen er således et udtryk for, at agenterne i forhold til B's egne salgspriser opnår en rabat, og Højesteret finder, at B herved må anses at yde vederlag til agenterne i overensstemmelse med pkt. 9 i den nævnte aftale.
 Det er herefter unødvendigt at tage stilling til, om også de ydelser, der følger af SAP-aftalen for 2003-2005, kan anses for vederlag efter agentaftalens pkt. 9.
 Med den anførte begrundelse stadfæster Højesteret landsrettens dom."
 SKAT var ved udarbejdelsen af SKM2006.395.SKAT opmærksom på dommen.
 SKAT fandt i den forbindelse ikke, at dommen medførte, at rejsebureauernes formidlingsydelser (det af agenten udførte arbejde) skulle anses for leveret til flyselskaberne. SKAT har således som ovennævnt hele tiden været på det rene med, at spørger og andre rejsebureauer udsteder flybilletten i flyselskabets navn og for dets regning. SKAT har samtidig af de ovenfor nævnte grunde fundet, at spørgers formidlingsydelse leveres til den rejsende og ikke til flyselskabet.
 SKAT skal i den forbindelse særligt henvise til, at Højesteret har fundet, at det forhold, at rejsebureauerne i forhold til B's egne salgspriser opnår en rabat, betød, at B måtte anses for at yde vederlag i overensstemmelse med bureauets aftale med IATA og IATA's resolution 824.
 Vederlaget i henhold til aftalegrundlaget med IATA og flyselskaberne består således i, at rejsebureauerne opnår en rabat i forhold til priserne (inkl. salgsgebyr) ved flyselskabernes eget salg til slutkunder. Uanset at flybilletten udstedes i flyselskabets navn og for dettes regning, sker rejsebureauernes salgsindsats/formidling for rejsebureauernes egen regning og risiko. I denne forbindelse aftales størrelsen af gebyrerne for salget af flybilletterne med kunderne, og ikke med flyselskaberne. Gebyrerne kan således både være større end, mindre end eller lig med rabatten fra flyselskabet (flyselskabets gebyr ved eget salg direkte til slutkunden). SKAT finder derfor som tidligere anført, at formidlingsydelsen må anses for leveret til kunderne.
 SKAT kan således teoretisk set tiltræde spørgers forslag til besvarelse, men de er stillet på en forkert forudsætning om, at de omhandlede formidlingsydelser leveres til flyselskaberne.
 Da ydelserne i stedet - i overensstemmelse med SKM2006.395.SKAT - må anses for præsteret af et rejsebureau, der handler i den rejsende navn og for hans regning i den betydning udtrykket anvendes i 6. momsdirektiv og Momssystemdirektivet, er de fortsat momsfrie, hvis der er tale om rejser inden for EU.
 For så vidt angår travel management ydelser bestående i levering af ledelsesinformation, udarbejdelse og kontrol af rejsepolitikker, udførsel af lufthavnsservice, og bemanding af et kontor, hos kunden, som skal være behjælpelig med rejserelaterede spørgsmål, så er der enighed om, at der er tale om ydelser, som leveres


text:
til kunderne og ikke til flyselskaberne. Det vil derfor gå ud over de af spørger stillede spørgsmål, hvis Skatterådet i nærværende svar tog stilling til den momsmæssige behandling af disse ydelser.
 SKAT skal dog for en god ordens bekræfte, at SKAT tidligere har tilkendegivet, at i det mindste nogle af ydelserne må anses for momspligtige, såfremt der er tale om selvstændige hovedydelser og ikke blot biydelser.
 [1] Anonymiseret af SKAT
 [2] Anonymiseret af SKAT


text:
Skat.dk: Salg af pantsatte driftsmidler - afregning af moms - underpanthavers fyldestgørelse ved salg efter salgsfuldmagt
 03 Jan 2002 16:15
 SKM2002.2.HR
 II 463/2000
 Konkurs, insolvens, håndpant, rådighedsberøvelse, underpant, bank, salgsfuldmagt, momsafregning, bestyrelse, direktør, erstatningsansvar
 I forbindelse med afvikling af et insolvent leasingselskab havde EE Bank A/S som selskabets bankforbindelse opnået en uigenkaldelig salgsfuldmagt til selskabets leasingaktiver - en række lastvognstog. I perioden op til leasingselskabets konkurs realiseredes de til EE Bank A/S såvel håndpantsatte som underpantsatte aktiver. EE Bank A/S oppebar i denne forbindelse den som følge af salget udløste moms.
 I forbindelse med en af Told og Skat i denne anledning anlagte erstatningssag fastslog Højesteret, at der ikke ved at give meddelelse til leasingtager - der var koncernforbundet selskab med sammenfaldende ledelse og ejerkreds - var sket en effektiv rådighedsberøvelse, hvorfor den skete håndpantsætning ikke skulle anerkendes. EE Bank A/S havde som underpanthaver ikke krav på, at salgsmomsen blev anvendt til fyldestgørelse af bankens krav, uanset om selskabet blev søgt afviklet ved, at driftsmidlerne blev solgt på tvangsauktion, ved frivilligt salg eller ved realisation efter selskabets konkurs.
 Højesteret fandt endvidere, at banken, der måtte have indset, at leasingselskabet var ude af stand til at opfylde sine forpligtelser til at afregne salgsmomsen, utvivlsomt havde pådraget sig et erstatningsansvar over for Told og Skat som følge af, at banken havde medvirket til salgene, der, henset til den økonomiske situation i selskabet, indebar en retsstridig tilsidesættelse af hensynet til Told og Skat
 I forhold til ledelsen fandt Højesteret, at ledelsen havde haft føje til at lægge til grund, at EE Bank A/S som hidtil ville foranledige momsen betalt, hvorfor Højesteret frifandt ledelsen.
 EE Bank A/S
 (advokat Kjeld Kaalund)
 Vestre Landsrets dom af 3. oktober 2000, 3. afdeling
 Hornslet, Poul Sørensen, Asbjørn Jensen, Poul Søgaard og Jytte Scharling.
 De indstævnte, A, B, C, D og EE Bank A/S, der ikke har gentaget afvisningspåstanden, har påstået stadfæstelse, subsidiært at de indstævnte eller enkelte af disse skal betale et mindre beløb end det påstævnte med procesrente fra sagens anlæg.
 Højesteret tiltræder af de grunde, der er anført af landsretten, at håndpantsætningerne til EE Bank A/S af H1 Leasing ApS' driftsmidler har været uden retsgyldighed, og at banken herefter alene havde underpant i driftsmidlerne. Banken havde derfor ikke krav på, at salgsmomsen blev anvendt til fyldestgørelse af bankens krav, uanset om selskabet var blevet søgt afviklet ved, at driftsmidlerne blev solgt på tvangsauktion, ved frivilligt salg eller ved realisation efter selskabets konkurs.
 Ifølge salgsfuldmagten forestod banken for selskabet at sælge driftsmateriellet. Det måtte for både selskabet og banken stå klart, at selskabet var insolvent. Banken måtte endvidere indse, at selskabet var ude af stand til at opfylde sin forpligtelse til at afregne salgsmomsen, når banken som sket anvendte salgsmomsen til egen fyldestgørelse.
 Højesteret finder det under disse omstændigheder utvivlsomt, at banken har pådraget sig erstatningsansvar over for Skatteministeriet.
 Efter det anførte måtte selskabet have føje til at gå ud fra, at banken som hidtil ville foranledige momsen betalt. På denne særlige baggrund finder Højesteret ikke tilstrækkeligt


text:
grundlag for også at anse de øvrige indstævnte for erstatningsansvarlige. Højesteret tiltræder derfor, at disse indstævnte er frifundet.
 Højesteret tager herefter Skatteministeriets påstand over for EE Bank til følge og stadfæster i øvrigt landsrettens dom.
 Indstævnte, EE Bank A/S, skal til appellanten, Skatteministeriet, betale 5.350.592 kr. med procesrente fra den 19. december 1996.
 Landsrettens dom stadfæstes for så vidt angår frifindelsen af de indstævnte A, B, C og D.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal EE Bank A/S betale 750.000 kr. til Skatteministeriet.
 I øvrigt skal ingen af parterne betale sagsomkostninger for landsret og Højesteret til nogen anden part.


text:
05 Oct 2011 12:46
 1. afdeling, 152/2010
 Højesteret stadfæstede landsrettens dom, hvorefter den sagsøgende byggevirksomhed havde indgået endelige og bindende aftaler med kommende andelshavere om overladelse af brugsretten til en andelsbolig inden tidspunktet for støbningen af fundamentet i 14 andelsboligbyggeprojekter.
 Byggerierne var således i momsmæssig henseende opført for fremmed regning.
 Sagsøgerens momstilsvar skulle derfor opgøres efter momslovens almindelige regler (moms af byggeleverancer, fradragsret for opførelsesomkostninger afholdt til fremmede entreprenører), og ikke efter reglerne om "byggemoms". Leveringen af byggerierne var således ikke momsfri i henhold til den dagældende momslovs § 13, stk. 1, nr. 9.
 Højesteret fandt det som landsretten ikke godtgjort, at aftalerne var suspensivt betinget af, at mindst 80 pct. af andelsboligerne var blevet solgt, inden gennemførelsen af byggeprojekterne kunne ske. (Stadfæstelse af SKM2010.326.VLR).
 Den juridiske vejledning 2011-2 D.A.4.1
 Den juridiske vejledning 2011-2 D.A.4.4
 Den juridiske vejledning 2011-2 D.A.5.9
 Momsvejledningen 2011-2 Q.1.4.2
 Momsvejledningen 2011-2 Q.1.2.5.1
 Per Walsøe, Asbjørn Jensen, Jens Peter Christensen, Michael Rekling og Oliver Talevski
 I tidligere instans er afsagt dom af Vestre Landsrets 5. afdeling den 20. april 2010.
 Appellanten, H1 A/S, har gentaget sin påstand og subsidiært påstået, at momstilsvaret for perioden nedsættes med 6.827.022 kr.
 H1s subsidiære påstand angår den situation, at Højesteret lægger til grund, at der er indgået aftaler med andelshaverne forud for støbetidspunktet i de enkelte andelsboligprojekter. I så fald er der efter selskabets opfattelse - som det også blev gjort gældende for landsretten - tale om aftaler, der var suspensivt betinget. Den subsidiære påstand er baseret på en opgørelse over, i hvilke projekter den suspensive betingelse ikke var opfyldt på det tidspunkt, da støbning af fundament i det pågældende projekt blev påbegyndt.
 Parterne er enige om opgørelsen af H1s påstande.
 H1 A/S har til støtte for den subsidiære påstand anført, at aftalerne med andelshaverne var suspensivt betinget af, at 80 procent af andelsboligerne i det pågældende projekt blev solgt, jf. forbeholdet om "fornøden tilslutning" i købekontrakten. Der er herved henvist til, at Nykredit som betingelse for at udbetale lånet til finansiering af det enkelte projekt krævede, at der blev indsendt dokumentation for, at samtlige boliger var solgt, og at der var indbetalt andelsindskud for samtlige boliger. H1 havde dog en særlig aftale med Nykredit, hvorefter finansieringen af det enkelte projekt kunne gennemføres med 80 procents tilslutning, idet H1 i så fald indestod for betaling for de andelsboliger, der ikke var afhændet på lånetidspunktet.
 Skatteministeriet har yderligere anført, at købekontrakten under de foreliggende omstændigheder må anses for et bindende salgstilbud fra H1 til den kommende andelshaver, og at overdragelsen af andelen til køberen blev endelig ved køberens underskrift på dokumentet og samtidig deponering af det krævede beløb på 50.000 kr. samt sikkerhedsstillelse for restindskuddet.
 Skatteministeriet har over for H1s subsidiære påstand yderligere anført, at lånetilbuddene fra Nykredit er uden betydning, fordi de alene var relevante i det indbyrdes forhold mellem H1 og Nykredit. De var ikke en del af aftalegrundlaget mellem H1 og køberen af andelsboligen. H1 har ikke godtgjort, at baggrunden for afsnittet i købekontrakten om "fornøden tilslutning" var Nykredits


text:
betingelse for H1s kreditforeningsbelåning.
 Nykredit afgav et tilbud af 9. oktober 2003 om lån i ejendommen ...1 til "Andelsboligforeningen G1 c/o H1 A/S". Det fremgår heraf, at der skulle indsendes en række dokumenter til Nykredit, inden lånet kunne udbetales. Det drejede sig bl.a. om dokumentation for, at samtlige boliger var solgt. Projektudbyders pengeinstitut skulle endvidere attestere, at der var indbetalt andelsindskud for samtlige boliger.
 Tilsvarende betingelser for udbetaling af lånet er anført i Nykredits tilbud af 13. april 2004 om lån i ejendommen ...2 til Andelsboligforeningen G2 c/o H1 A/S.
 Sagen angår, om H1 A/S skal betale moms efter reglerne om opførelse af byggeri for egen regning, jf. momslovens § 6, stk. 1. Det er en betingelse herfor, at støbning af fundament var påbegyndt, inden H1 indgik bindende aftale om overdragelse af brugsretten til en andelsbolig i det pågældende projekt.
 Af de grunde, som landsretten har anført, finder Højesteret, at H1 i hvert enkelt projekt havde indgået aftaler om overdragelse af brugsretten til andelsboliger, inden støbning af fundament blev påbegyndt.
 Spørgsmålet er herefter, om aftalerne, således som H1 subsidiært har påstået, var suspensivt betinget af, at 80 procent af andelsboligerne blev solgt, med den virkning, at der er tale om opførelse af byggeri for egen regning med hensyn til de projekter, hvor denne betingelse ikke var opfyldt på det tidspunkt, hvor støbning af fundament blev påbegyndt.
 I købekontrakterne er det anført, at "Efter fornøden tilslutning etableres andelsboligforeningen med vedtægtsindhold, som køber samtidig tiltræder", jf. f.eks. NTs købekontrakt. Det er videre anført, at restindskuddet forfalder til betaling ved indflytning, som køber forpligter sig til at foretage, når dette er muligt i forbindelse med byggeriet, idet byggeriet "under forudsætning af fornøden tilslutning" er færdigt til en nærmere angiven dato.
 Højesteret finder det ikke godtgjort, at disse afsnit i købekontrakterne skal forstås således, at aftalerne om overdragelse af brugsretten til andelsboliger i det pågældende projekt var betinget.
 Da H1 herefter ikke har opført bygningerne for egen regning som fastsat i momslovens § 6, stk. 1, stadfæster Højesteret dommen.
 Ved fastsættelse af sagsomkostninger for Højesteret er der taget hensyn til sagens værdi og arbejdets omfang.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal H1 A/S betale 300.000 kr. til Skatteministeriet.


text:
Højesteret tillader videoovervågning som bevis og frifinder forsikringsselskab | Skadeserstatning.dk
 3. december - 2014
 Højesteret afsagde den 18. november 2014 en principiel dom om anvendelse af videoovervågning, som bevis i erstatningssager. I sagen var der er uenighed mellem den skadelidte og modparten omkring omfanget af generne og dermed om størrelsen på den erstatning, der skulle betales. Derfor valgte modparten, som var et forsikringsselskab at videoovervåge den skadelidte for at kunne fastslå generne. Den skadelidte havde været involveret i et færdselsuheld.
 Før uheldet
 Skadelidte var inden uheldet i behandling for depression og havde forud for det aktuelle færdselsuheld været involveret i et andet uheld. I en speciallægeerklæring stod der, at skadelidte havde gener i form af svært indskrænket bevægelighed af halsrygsøjlen, smerter i nakken og kognitive problemer. En anden speciallægeerklæring beskrev, at skadelidte led af følger efter et whiplash-traume.
 Skadelidte fik et fleksjob 15 timer ugentlig som murer. Han havde skånehensyn og tålte blandt andet ikke tunge løft og stress.
 Arbejdsskadestyrelsen vurderede méngraden til 15% og erhvervsevnetabet til 60%.
 Forsikringsselskabet uenig i vurdering
 Forsikringsselskabet var imidlertid ikke overbevist om, at skadelidtes gener var så omfattende som han gav udtryk for. Derfor iværksatte forsikringsselskabet en videoovervågning, der varede i flere uger og som viste, at skadelidte i perioder arbejdede med fysisk belastende arbejde 7-8 timer om dagen.
 På denne baggrund afviste selskabet at betale yderligere erstatning og blev stævnet med påstand om betaling af erhvervsevnetabserstatning.
 Under retssagen fik Retslægerådet forelagt videooptagelserne og udtalte, at den angivne helbredsmæssige tilstand ikke var forenelig med den fysiske aktivitet, som skadelidte udfoldede på optagelserne. På den baggrund fandt Retslægerådet det mest sandsynligt, at generne efter uheldet var af forbigående karakter og varige gener var forårsaget af ”andre forhold end færdselsuheldet”.
 For Højesteret var der uenighed om, hvorvidt videooptagelserne var ”taget ud af en sammenhæng” eller ej, men Højesteret vurderede, at de fremlagte optagelser ikke var "udvalgt" for at give et bestemt indtryk af skadelidte.
 Efter en samlet vurdering fandt Højesteret derfor at skadelidte ikke havde bevist, at erhvervsevnetabet efter uheldet var 60%, sådan som Arbejdsskadestyrelsen ellers havde vurderet det. Derfor skulle forsikringsselskabet ikke betale yderligere erstatning.
 Dommen kan få betydning for lignende sager
 Med dommen har højesteret givet udtryk for, at videoovervågning kan indgå som bevismateriale og at det kan få afgørende betydning for, hvordan sager afgøres.
 Med dommen må vi desværre nok forvente, at forsikringsselskaberne fremover benytte sig mere af videoovervågning af de skadelidte. Dog skal der fortsat en del til at tilsidesætte Arbejdsskadestyrelsens udtalelser. Derfor er det vigtigt at holde sig for øje, at en videooptagelse ikke kan stå alene og i sig selv afgøre sagen. Er du havnet i en lignende situation, har vi derfor mulighed for at hjælpe dig.


text:
Skat.dk: Salg af vindmøller - videreførelse af virksomhed
 28 Nov 2012 13:09
 20 Nov 2012 10:51
 12-086687
 Salg af vindmøller - geninvestering - videreførelse af virksomhed - VE-anlæg
 Skatterådet bekræfter, at såfremt spørger, der - enten direkte eller indirekte - ejer 100% af et K/S, umiddelbart efter salg af samtlige vindmøller i det pågældende K/S, geninvesterer i nye vindmøller og/eller vindmølleanlæg, vil vindmøllevirksomheden ikke anses som ophørt, og der vil ikke skulle ske ophørsbeskatning efter afskrivningslovens § 9, stk. 1. Der vil dog være tale om en konkret vurdering, og det er ikke muligt at tidsfæste, hvor lang en periode, der kan tillades at forløbe, før virksomheden må anses for ophørt, idet det tilsvarende har betydning, hvilke bestræbelser, der udøves efter salget for at kunne fortsætte virksomheden.
 Skatterådet bekræfter endvidere, at en negativ saldo, der måtte fremkomme som følge af, at salgssummen således skal fradrages i afskrivningsgrundlaget efter afskrivningslovens § 5, stk. 2, i så fald skal udlignes ved anskaffelser eller medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for det efterfølgende indkomstår, jf. afskrivningslovens § 8, stk. 1.
 Skatterådet udtaler herudover, at såfremt spørger kun investerer i en andel af en vindmølle eller en andel af en vindmøllepark, må det ved en konkret vurdering afgøres, hvorvidt virksomheden må anses for at være videreført. Det er ikke muligt at fremkomme med en nøjagtig angivelse af, hvor stor en tilstrækkelig procentvis investering i den enkelte situation vil være.
 Endelig bekræfter Skatterådet, at investering i andre VE-anlæg, jf. afgrænsningen i Lov om fremme af vedvarende energi § 2, stk. 2, end vindmølleanlæg, vil kunne accepteres som værende samme virksomhed, som investering i vindmøller eller vindmølleanlæg, idet anlæg omfattet af denne bestemmelse alle har det til fælles, at de er strømproducerende anlæg og som sådan leverer samme produkt. Uanset, der investeres i vindmøller eller anden form for vedvarende energianlæg, vil der være tale om strømproducerende virksomhed, og som sådan ensartet virksomhed.
 Afskrivningsloven § 8
 Afskrivningsloven § 9
 Den juridiske Vejledning 2012-2, afsnit C.C.6.3
 Kan Skatterådet bekræfte, at afhændelse af vindmøllerne i et tysk KG, som beskrevet nedenfor, ikke skal ophørsbeskattes efter afskrivningslovens § 9?
 Kan Skatterådet desuden bekræfte, at afhændelsen af vindmøllerne i et tysk KG, som beskrevet nedenfor, er omfattet af afskrivningslovens § 8?
 Kan Skatterådet bekræfte, at der kan investeres i en andel af en vindmølle, eller en andel af en vindmøllepark, og dermed undgå ophør af virksomhed, således at virksomheden er fortsættende i afskrivningslovens forstand?
 Hvis der kan besvares bekræftende på spørgsmål 3, hvor stor en andel skal der i så fald købes af den pågældende vindmølle eller vindmøllepark - 25 %, 50% eller 75%?
 Hvis der kan besvares bekræftende på spørgsmål 3, kan det så også bekræftes, at investering i andre VE-anlæg, ligeledes vil opfylde betingelsen for værende samme virksomhed og dermed omfattet af afskrivningslovens § 8?
 Spørger ejer personligt 50% af A K/S, som ejer en vindmøllepark i Tyskland. De resterende 50% af A K/S ejes gennem et af spørger 100% ejet selskab. Baggrunden for dette ejerskab er, at


text:
der oprindeligt har været 2 investorer i A K/S. Spørger har i dag det fulde ejerskab - direkte og indirekte. Vindmøllerne i vindmølleparken, som er ejet af A K/S med 100% er placeret i et tysk KG - B KG.
 Administrationen af vindmølleparken foretages i det daglige af et administrationsselskab.
 Virksomhedsordningen anvendes på den personlige virksomhed. Herudover ejer spørger personligt andre K/S'er, der investerer i fast ejendom. Disse K/S'er er almindelige 10-mandsprojekter og dermed selvstændige aktiviteter set i forhold til A K/S m.fl.
 B KG vil afhænde vindmøllerne i den nærmeste fremtid og formentligt i 2012, da der er indledt en proces omkring salget heraf.
 I forbindelse med det forventede salg af vindmøllerne vil der ikke ske opløsning af A K/S m.fl., som fortsat vil være et K/S, der har til hensigt at foretage investeringer i vindmøller - dvs. både enkeltstående vindmøller og/eller vindmølleparker.
 Overvejelserne og planlægningen omkring generhvervelse af vindmøller foregår sideløbende med, at salgsprocessen er i gang, men der er ikke noget endeligt på plads endnu. Det er en forudsætning for geninvestering i A K/S m.fl. eller personligt af spørger, at der først sker afståelse af vindmølleparken i Tyskland. Derfor kan der komme en tidsmæssig forskydning mellem 2 indkomstår - eks. 2012 og 2013. Det er desuden en forudsætning for geninvestering, at der findes et interessant projekt at foretage geninvesteringen i.
 Der vil i forbindelse med afhændelse af vindmølleparken i Tyskland forudsætningsvist opstå en negativ driftsmiddelkonto i B KG.
 Det er repræsentantens vurdering, at spørger via A K/S m.fl. er i fortsat drift med aktiv virksomhed inden for vindmølledrift, hvis A K/S m.fl. afhænder vindmølleparken i Tyskland, og der senest i året efter afhændelsesåret sker anskaffelse af nye aktiviteter inden for vindmølledrift. Derved vil det være muligt i henhold til afskrivningslovens § 8, stk. 1 at overføre negativ driftsmiddelsaldo opstået i forbindelse med afhændelse af driftsmidler til beskatning i det efterfølgende år eller udligning ved anskaffelse af nye driftsmidler.
 Baggrunden for at der er tale om en fortsættende virksomhed, jf. afskrivningslovens § 8, stk. 1 er, at A K/S m.fl. består, og der inden afhændelse af vindmølleparken i Tyskland er igangsat proces omkring geninvestering i andre vindmøller/vindmølleprojekter. Derfor er der ikke hjemmel til beskatning efter afskrivningslovens § 9, da dette er en ophørsbeskatningsregel.
 Det er desuden ved vurderingen af, om A K/S m.fl. er en fortsættende virksomhed, en forudsætning, at der sker afgrænsning af rammerne for denne virksomhed. Spørger ejer personligt ejendoms K/S andele. Disse aktiviteter anses i den forbindelse ikke som en del af A K/S m.fl., hvorfor disse aktiviteter ikke vil være tilstrækkelige til, at der kan blive tale om en fortsættende virksomhed.
 Det vil være en forudsætning for anvendelse af afskrivningslovens § 8, stk. 1, at det er inden for minimum samme branche, jf. SKM2010.29.SR og SKM2006.682.LSR. Derfor kan man da også have investeringer/aktiviteter inden for samme branche, der ikke vil blive anset for værende den samme virksomhed, da der er tale om henholdsvis aktiv og passiv aktivitet.
 Investeringen gennem A K/S m.fl. i vindmølleparken


text:
i Tyskland er aktiv virksomhed henset til ejerskabet.
 I SKM2010.29.SR afgjorde Skatterådet, at 8 stk. 100% personligt ejede vindmøller samt et 100% ejet vindmølle K/S var at betragte som en og samme virksomhed. Derimod var en ejerandel på 30 % i et andet vindmølle K/S en selvstændig aktivitet. Dette havde betydning i forhold til anvendelse af reglerne om skattefri virksomhedsomdannelse, når der skulle ske delomdannelse. Denne afgrænsning af virksomhedsaktiviteter kan efter vores opfattelse anvendes analogt på afskrivningslovens regler omhandlende fortsættende virksomhed og ophør i §§ 8 og 9.
 Derimod mente Landsskatteretten i SKM2006.682.LSR ikke, at der var tale om en fortsættende virksomhed i den situation, hvor der blev afhændet en 100% ejet vindmølle, og investeret i en vindmølleandel på alene 4,7%. Den nye investering var passiv, hvorfor den afhændede vindmølle skulle ophørsbeskattes efter afskrivningslovens § 9.
 I TfS1987.2.HR havde en fisker part i en fiskekutter (7/8), som blev solgt i 1979. Pga. pågældendes overvejelser omkring varslede lovændringer mm. inden for fiskeriet, blev der først i 1980 anskaffet en ny fiskekutter. Spørgsmålet var derfor, om der var tale om en fortsættende virksomhed eller en ophørende virksomhed.
 Højesteret konkluderede, at der var tale om en fortsættende virksomhed.
 Med ovenstående afgørelse fra Skatterådet i SKM2010.29.SR kan det desuden konkluderes, at det ikke har nogen betydning for, om hvorvidt der er tale om en eller flere virksomheder, at de ikke er geografisk placeret i nærheden af hinanden. De 100 % personligt ejede vindmøller var placeret i Danmark, hvor de var anskaffet enkeltvis, og dermed også forudsætningsvist beliggende forskellige steder. Det 100 % ejede K/S havde vindmøller beliggende i Tyskland. Disse vindmøller blev alle anset for værende en virksomhed, hvorfor den geografiske placering ikke kan tillægges afgørende betydning for, om der er tale om en fortsættende virksomhed eller en ophørende.
 Derfor vil der ud fra en samlet vurdering af de faktiske omstændigheder være tale om en og samme virksomhed. Der vil desuden være tale om en fortsættende virksomhed, hvorfor der ikke skal ske ophørsbeskatning efter afskrivningslovens § 9, men derimod er mulighed for at overføre en negativ driftsmiddelkonto til det efterfølgende år, hvis dette måtte blive aktuelt, jf. afskrivningslovens § 8, stk. 1. Dette gælder, uanset om det er i det tyske KG, det danske K/S eller spørger personligt, som investerer i vindmøller eller et vindmølleprojekt.
 Derfor skal der besvares bekræftende på spørgsmål 1 og 2.
 Med hensyn til spørgsmål 3 og 4 viser ovenstående afgørelser, at der godt kan være tale om en aktiv virksomhed uanset at man ikke ejer 100 % af aktiviteten. Det er desuden ikke en forudsætning, at man selv foretager administrationen, jf. SKM2010.29.SR. 4,7 % var for lidt, men 7/8 var tilstrækkeligt, så vores vurdering er, at den aktive virksomhed ligger et sted der imellem.
 Ifølge Energistyrelsens hjemmeside samt lov nr. 1392 af 27. december 2008 om fremme af vedvarende energi § 2, stk. 2, er vindmøller vedvarende energianlæg. Derfor vil der forudsætningsvist være tale om samme virksomhed, hvis der i stedet for investering i vindmøller, investeres i solcelleanlæg, som


text:
ligeledes er et vedvarende energianlæg. Derfor bør der ligeledes kunne besvares bekræftende på spørgsmål 5.
 Spørger har fremført følgende i sit høringssvar:
 "Redegørelse
 Det er korrekt, som det fremgår af udkastet til besvarelsen for Skatterådet, at vi har spurgt til, om vindmøllerne kan afstås af det tyske KG.
 Dette er gældende for både spørgsmål 1 og 2.
 I den forbindelse ønsker vi præciseret, om det har nogen skattemæssig betydning, at det er salg af KG eller vindmøllerne, når der er tale om en skattetransparent enhed.
 Vi mener ikke, at dette har nogen skattemæssig betydning, da der er tale om en skattetransparent enhed, ligesom det støttes af den praksis, hvortil vi tidligere har henvist.
 Herudover har vi ikke bemærkninger til det fremsendte udkast."
 Det ønskes bekræftet, at afhændelsen af vindmøllerne i B KG ikke skal ophørsbeskattes efter afskrivningslovens § 9.
 Afskrivningslovens § 9, stk. 1
 I det indkomstår, hvori en virksomhed sælges eller i øvrigt ophører (ophørsåret), kan der ikke afskrives eller straksafskrives på driftsmidler eller skibe omfattet af dette kapitel. Fortjeneste eller tab medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for ophørsåret og opgøres som forskellen mellem på den ene side salgssummen for de i ophørsåret solgte driftsmidler og skibe, herunder salgssummen for straksafskrevne driftsmidler og skibe, og på den anden side saldoværdien ved ophørsårets begyndelse med tillæg af beløb, der i ophørsåret er anvendt til nyanskaffelser. Såfremt saldoværdien ved ophørsårets begyndelse er negativ, opgøres fortjeneste eller tab som forskellen mellem på den ene side salgssummerne med tillæg af et positivt beløb lig den negative saldo og på den anden side udgifterne til nyanskaffelser i ophørsåret.
 TfS1987.2.HR
 En gårdejer havde i mange år drevet fiskerivirksomhed ved siden af sit landbrug, fra 1966 til 1974 som eneejer af en kutter. Han solgte sin 7/8 part i en fiskekutter i maj 1979, på et tidspunkt hvor han ikke ejede andre skibe eller skibsandele. I september 1980 underskrev han kontrakt om køb af en kutter, der blev leveret 23/12 1980. Højesteret lagde til grund, at skatteyderen i den mellemliggende periode havde overvejet, hvilke muligheder de særlige forhold for fiskerierhvervet gav ham for at fortsætte sin virksomhed. Efter en helhedsvurdering fandt retten, at skatteyderen ikke kunne anses for at have opgivet sin virksomhed, jf. dagældende afskrivningslovs § 6.
 TfS 1984.215 HD
 I april 1974 solgte det partrederi, i hvilket skatteyderen havde en skibsanpart sit eneste skib, og levering fandt sted i juni 1974. I februar samme år indledte skatteyderen forhandlinger om køb af en skibsanpart i et kommanditselskab. Endelig købsaftale udfærdigedes dog først i december 1974, men fik mellem parterne virkning fra 1. januar 1974. Retten fandt, at skatteyderens rederivirksomhed måtte anses for ophørt med partrederiets skibssalg, i hvert fald ved skibets levering til køberen i juni. Den i februar 1974 indgåede aftale ansås ikke for at være bindende for skatteyderen, og købet af skibsanparten i kommanditselskabet fandtes først at have fundet sted i december 1974, hvilket skyldtes hans egne forhold. Salgsavancen vedrørende partrederiets skib var følgelig skattepligtig som almindelig indkomst, jf. dagældende afskrivningslov


text:
§ 6, jf. § 15A.
 Det er oplyst, at spørger personligt ejer 50 % af kommanditselskabet A K/S, som, via dattervirksomheden B KG, ejer en vindmøllepark i Tyskland. Spørger anvender virksomhedsordningen på denne personlige virksomhed.
 De øvrige 50 % af kommanditselskabet ejes af et selskab, som spørger ejer 100 %.
 Herudover er det oplyst, at spørger personligt ejer andre K/S'er, der investerer i fast ejendom. Disse K/S'er er almindelige 10-mandsprojekter.
 Vindmøllerne i A K/S påtænkes solgt, formentlig i 2012, men hensigten er at foretage nye investeringer i vindmøller.
 Efter afskrivningslovens § 9, stk. 1, skal fortjeneste eller tab på driftsmidler eller skibe medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst i det indkomstår, hvori en virksomhed sælges eller i øvrigt ophører.
 Hvis en virksomhed sælger samtlige driftsmidler, kan dette være udtryk for virksomhedsophør. Afgørelsen af dette beror på en konkret vurdering, jf. Den Juridiske Vejledning, afsnit C.C.6.3. Tilsvarende gælder, såfremt virksomhedens eneste driftsmiddel sælges.
 Spørgsmålet er således, om spørgers virksomhed ved salget af vindmøllerne må anses for ophørt, og der derved skal ske ophørsbeskatning efter afskrivningslovens § 9.
 Skatteministeriet skal bemærke, at spørgers personlige andele i andre K/S'er, som investerer i fast ejendom, anses som selvstændige virksomheder i forhold til vindmøllevirksomheden.
 Det lægges til grund, at K/S'et efter salget af vindmøllerne i vindmølleparken i Tyskland ikke ejer yderligere vindmøller.
 Tilsvarende bemærkes det, at det ved besvarelsen er lagt til grund, at spørger ikke ejer andre vindmøller / vindmølleandele eller øvrige vedvarende energianlæg eller andele heri, jf. besvarelsen til spørgsmål 5.
 Kommanditselskabet vil ved salget afhænde samtlige driftsmidler i virksomheden, og som sådan må virksomheden umiddelbart anses som ophørt ved salget af vindmøllerne.
 Rådgiver har imidlertid oplyst, at der ikke vil ske opløsning af kommanditselskabet, som fortsat vil være et kommanditselskab, der har til hensigt at foretage investeringer i vindmøller - dvs. både enkeltstående vindmøller og/eller vindmølleparker og rådgiver anfører videre, at overvejelser og planlægningen omkring generhvervelsen af vindmøller foregår sideløbende med, at salgsprocessen er i gang. Der er dog ikke noget endeligt på plads endnu, og der kan komme en tidsmæssig forskydning mellem 2 indkomstår, eks. 2012 og 2013.
 Den omstændighed, at investeringen i en ny vindmølle og/eller vindmøllepark endnu ikke er sket på salgstidspunktet for de eksisterende vindmøller medfører ikke nødvendigvis, at virksomheden må anses for ophørt på tidspunktet for salget af virksomhedens aktiver, idet en tidsmæssig forskydning fra salg til generhvervelse kan accepteres, når hensigten har været at fortsætte virksomheden med andre driftsmidler.
 I TfS 1987.2.H. lagde Højesteret således til grund, at skattyderen i perioden fra et salg i maj 1979 og indtil generhvervelse i september 1980 overvejede, hvilke muligheder en ændret fiskerilovgivning og navnlig udøvelsen af de bemyndigelser til fastsættelse af nærmere regler, som denne lovgivning overlod fiskeriministeren, gav skatteyderen for at fortsætte denne virksomhed, og Højesteret fandt efter en helhedsvurdering, at skattyderen ikke havde opgivet sin virksomhed.
 Omvendt fandt Højesteret i TfS 1984.215.H, at et salg i juni 1974 af en anpart og efterfølgende køb af ny anpart i december 1974 var for langt et tidsrum til


text:
at statuere, at en rederivirksomhed ikke var ophørt. Højesteret lagde ved dommen afgørende vægt på, at det lange tidsrum skyldtes egne forhold.
 Skatteministeriet finder, at såfremt spørger geninvesterer i vindmøller og/eller vindmølleanlæg umiddelbart efter salget af vindmøllerne i B KG vil vindmøllevirksomheden ikke anses som ophørt, og der vil ikke skulle ske ophørsbeskatning efter afskrivningslovens § 9, stk. 1.
 Skatteministeriet skal dog samtidig bemærke, at det vil være en konkret vurdering og at det ikke er muligt at tidsfæste, hvor lang en periode, der kan tillades at forløbe, før virksomheden må anses for ophørt. Det har tilsvarende betydning, hvilke bestræbelser der udøves efter salget for at kunne fortsætte virksomheden, jf. eksempelvis SKM2002.118 LSR, hvor Landsskatteretten udtalte, at "det afgørende for beskatning af en negativ driftsmiddelkonto er, om virksomheden efter en konkret vurdering kan anses for ophørt i det pågældende indkomstår. Afgørelsen heraf afhænger bl.a. af den vægt, der skal tillægges den subjektive hensigt samt den omstændighed, at den tilbageværende bus først blev afhændet efterfølgende."
 Til oplysningen om, at den tidsmæssige forskydning måske vil være over to indkomstår skal Skatteministeriet bemærke, at dette i sig selv som udgangspunkt ikke har betydning for vurderingen af, om virksomheden må anses for ophørt, jf. hertil TfS 1987.2.H. Afgørende er som nævnt det tidsmæssige forløb sammenholdt med hvilke bestræbelser, der udøves for at fortsætte virksomheden.
 Det skal endelig bemærkes, at ved vurderingen af, hvorvidt virksomheden må anses for ophørt eller videreført, har det udover det tidsmæssige aspekt blandt andet også betydning, om geninvestering sker inden for samme branche.
 Der henvises i den forbindelse til besvarelsen af spørgsmålene 3-5.
 Bemærkninger til spørgers høringssvar
 Spørger har i forbindelse med høringsproceduren anmodet om at få svaret præciseret i forhold til, om det vil have nogen skattemæssig betydning, såfremt det i stedet er tale om salg af det tyske KG, hvori vindmøllerne er placeret.
 Skatteministeriet skal hertil bemærke, at da det tyske B KG er en transparent enhed har det ingen betydning for svaret, om det er vindmøllerne i det tyske KG, som sælges, eller om det er selve det tyske KG, som sælges.
 Skatteministeriet indstiller, at spørgsmål 1 besvares med "Se indstilling og begrundelse".
 Det ønskes bekræftet, at afhændelsen af vindmøllerne i B KG er omfattet af afskrivningslovens § 8.
 Afskrivningslovens § 8, stk. 1
 I det omfang en negativ saldo, der er fremkommet som følge af, at salgssummer m.v. skal fradrages i afskrivningsgrundlaget, jf. § 5, stk. 2, ikke medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for det indkomstår, hvori den er opstået, skal den udlignes ved anskaffelser eller medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for det følgende indkomstår.
 I besvarelsen af spørgsmål 1 har Skatteministeriet udtalt, at det vil være en konkret vurdering, om vindmøllevirksomheden må anses for ophørt, men at hvis geninvestering i vindmøller finder sted umiddelbart efter salget, vil virksomheden, alt andet lige, kunne anses for at være fortsat, jf. nærmere besvarelsen til spørgsmål 1.
 Lægges det således til grund, at virksomheden må anses for videreført, skal der ikke ske ophørsbeskatning efter afskrivningslovens


text:
§ 9. En negativ saldo, der måtte fremkomme som følge af, at salgssummen således skal fradrages i afskrivningsgrundlaget efter afskrivningslovens § 5, stk. 2, vil i så fald skulle udlignes ved anskaffelser eller medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for det efterfølgende indkomstår, jf. afskrivningslovens § 8, stk. 1.
 Skatteministeriet indstiller, at spørgsmål 2 besvares med "Ja, se dog indstilling og begrundelse".
 Det ønskes bekræftet, at der kan investeres i en andel af en vindmølle, eller en andel af en vindmøllepark, og dermed undgå ophør af virksomhed, således at virksomheden er fortsættende i afskrivningslovens forstand.
 Afskrivningslovens §§ 8 og 9
 I kraft af at spørger er eneejer af vindmøllevirksomheden, dels personligt og dels gennem sit 100 % ejede selskab, har spørger den fulde indflydelse og bestemmelse over virksomheden. Dette gælder uanset administrationen af virksomheden i det daglige foretages af et administrationsselskab.
 Såfremt spørger kun investerer i en andel af en vindmølle eller en andel af en vindmøllepark, må det ved en konkret vurdering afgøres, hvorvidt virksomheden må anses for at være videreført.
 Såfremt spørger må anses for overgået til passiv investering, må den hidtidige virksomhed anses for ophørt, og der skal ske ophørsbeskatning efter afskrivningslovens § 9, stk. 1, jf. eksempelvis SKM2006.682.LSR.
 Der henvises endvidere til besvarelsen af spørgsmål 4.
 Såfremt spørgsmål 3 besvares bekræftende, ønskes det oplyst, hvor stor en andel der i så fald skal købes af den pågældende vindmølle eller vindmøllepark - 25%, 50% eller 75%.
 Spørger har ejet samtlige andele i A K/S, enten personligt eller gennem et 100 % ejet selskab.
 Det er ikke præciseret, hvor stor en andel der påtænkes anskaffet af spørger.
 Spørgsmålet om, hvor stor en andel af en vindmølle eller en vindmøllepark, der i givet fald skal købes for at den hidtidige virksomhed med vindmølledrift må anses for at ikke at være ophørt, er en konkret vurdering i den enkelte situation.
 Det er herved ikke kun et spørgsmål om, hvor stor en andel, der investeres i den pågældende vindmølle eller vindmøllepark, men også et spørgsmål om størrelsen af investeringen set i forhold til den hidtidige virksomhed.
 Da det imidlertid vil være en konkret vurdering i den enkelte sag, hvorvidt der ved en investering af en given størrelse vil være tale om fortsættende virksomhed, er det ikke muligt at fremkomme med en nøjagtig angivelse af, hvad en tilstrækkelig procentvis investering i den enkelte situation vil være.
 Skatteministeriet indstiller, at spørgsmål 4 besvares med "Se indstilling og begrundelse".
 Såfremt spørgsmål 3 besvares bekræftende, ønskes det bekræftet, at investering i andre VE-anlæg ligeledes vil opfylde betingelse for værende samme virksomhed og dermed omfattet af afskrivningslovens § 8.
 Lov om fremme af vedvarende energi § 2, stk. 2:
 Ved vedvarende energikilder forstås bl.a: vindkraft, vandkraft, biogas, biomasse, solenergi, bølge- og tidevandsenergi samt geometrisk varme.
 Det er Skatteministeriets opfattelse, at investering i andre VE-anlæg, jf. afgrænsningen i Lov om fremme af vedvarende energi § 2, stk. 2, end vindmølleanlæg, alt andet lige, vil kunne accepteres som værende samme virksomhed, som investering i vindmøller eller vindmølleanlæg.


text:
Skatteministeriet har herved henset til, at anlæggene, som er omfattet af § 2, stk. 2 i Lov om fremme af vedvarende energi, alle har det til fælles, at de er strømproducerende anlæg og som sådan leverer samme produkt. Skatteministeriet finder derfor, at uanset, der investeres i vindmøller eller anden form for vedvarende energianlæg, vil der være tale om strømproducerende virksomhed, og som sådan ensartet virksomhed.
 Skatteministeriet indstiller, at spørgsmål 5 besvares med "Ja".


text:
Højesteret Skønsmæssig fastsættelse af årsløn til brug for beregning af erhvervsevnetabserstatning
 Skønsmæssig fastsættelse af årsløn til brug for beregning af erhvervsevnetabserstatning
 Sag nr. 302/2007
 Højesteret forhøjede den af sundhedsmyndighederne skønsmæssigt fastsatte årsløn til brug for beregning af erhvervsevnetabserstatning
 Sagen drejede sig om fastsættelse af årslønnen efter erstatningsansvarslovens § 7, stk. 2, for A, der i forbindelse med en operation i marts 2001 var påført en patientskade. Efter færdiggørelsen af sin uddannelse som kontorassistent i 1993 havde A primært været ansat som vikar hos skiftende arbejdsgivere, herunder også uden for sit fagområde. Hun havde ind i mellem haft perioder af ledighed. Under henvisning til A’s løse tilknytning til arbejdsmarkedet, fastsatte Patientforsikringen årslønnen til 74.000, hvilket Patientskadeankenævnet tiltrådte. Beløbet udgjorde et beregnet gennemsnit af hendes lønindtægt i årene 1994-2000.
 For domstolene påstod A årslønnen skønsmæssigt forhøjet til 250.640 kr.
 Årslønnen blev af landsretten forhøjet til 100.000 kr. og af Højesteret til 150.000 kr.
 A havde navnlig gjort gældende, at hun i alle årene fra uddannelsens afslutning og til skadens indtræden havde været fast tilknyttet arbejdsmarkedet. Hun havde dels haft lønnet beskæftigelse og dels modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse svarende til fuldtidsbeskæftigelse. Hendes løn skulle derfor baseres på lønnen for fuldtidsbeskæftigelse indenfor kontorfunktionærområdet. Patientskadeankenævnet havde herimod anført, at der ikke var grundlag for at fastsætte A’s årsløn skønsmæssigt svarende til fuldtidsarbejde, da hun ikke havde godtgjort, at hun sammenlagt havde haft fast tilknytning til arbejdsmarkedet på fuld tid.
 Højesteret henviste til dommen gengivet i UfR 2001.2298 H og udtalte, at årslønnen, også i tilfælde, hvor skadelidte er arbejdsløs på skadestidspunktet og modtager arbejdsløshedsdagpenge, som udgangspunkt skal fastsættes til den indtægt, som skadelidte ville have haft, hvis han eller hun havde haft arbejde hele året. Højesteret udtalte endvidere, at udgangspunktet dog må fraviges, hvis skadelidte ikke har haft fast tilknytning til arbejdsmarkedet. Omstændighederne omkring A’s erhvervsforhold førte til, at A ifølge Højesteret ikke kunne anses at have haft en sådan fast tilknytning til arbejdsmarkedet, at hendes årsløn skulle fastsættes svarende til fast fuldtidsbeskæftigelse inden for kontorfunktionærområdet. At A efter det oplyste tillige havde været beskæftiget i sin mands landsbrugsvirksomhed, kunne ikke føre til et andet resultat. Herefter – og efter oplysningerne om hendes indtægtsforhold i de seneste år før skaden – blev A’s årsløn fastsat til 150.000 kr.
 Med dissens for at fastsætte lønnen til 200.000 kr. ændrede Højesteret dermed landsrettens dom.
 Sidst opdateret: 10-03-2010


text:
Valdemarsro https://www.valdemarsro.dk/wp-content/themes/valdemarsro16/assets/img/header-logo.png Ann-Christine Hellerup Brandt https://www.valdemarsro.dk/vegetar-lasagne/
 En lækker smovset Vegetar Lasagne er en genial måde at få spist en masse dejlige grøntsager på, og selv om man godt kan lide kødretter også, så er det tilmed også rart for både pengepungen og miljøet, at snuppe et par dage uden kød i løbet af ugen eller indimellem.
 Min opskrift på vegetar lasagne kan tilmed snildt serveres for både de der har meddelt, at de ikke er begejstret for vegetarretter og for dem der ikke er begejstret for hverken champignon eller for alt for meget grønt i maden ... Herhjemme kalder jeg den blot lasagne og så er der faktisk ingen, der opdager, at der er noget særligt grøntsagsagtigt vegetarhalløj over den eller at den er meget anderledes end min klassiske opskrift på lasagne, bortset fra at der er flødestuvet spinat i denne grøntsagslasagne – og det er alle herhjemme i forvejen vilde med.
 2 tsk timian, tørret, eller oregano
 3 stængler bladselleri, groftrevet
 250 g champignon, (kan undlades)
 1 dl grøntsagsbouillon, evt.
 1 tsk worcestershire sauce, evt.
 1 håndfuld frisk basilikum, bladene herfra
 Sauter hakkede løg i olivenolie ved middel varme til løgene er klare og bløde.
 Tilsæt de finthakkede champignon og skrue op for varmen i et minuts tid.
 Derefter tilsættes alle de andre ingredienser til lasagnesaucen og saucen sættes til at simre i 1-3 timer. Jo længere tid, jo mere cremet og lækker bliver saucen.
 Tilføj grøntsagsboullion, efter noget tid, hvis det føles nødvendigt og smag til med mere timian, salt, peber og Worcestershire sauce.
 Når saucen er færdig og grønsagerne godt møre, tilberedes mornaysaucen og spinatfyldet.
 Sauter løg på en pande med olivenolie, til de er bløde, men uden at de tager farve.
 Tilsæt frossen spinat og kog op til spinaten er tøet op. Hæld overskydende væde fra.
 Tilsæt basilikum og fløde. Smag til med friskrevet muskatnød, salt og peber.
 Smelt smør i en gryde og pisk hvedemel i til en melbolle.
 Pisk derefter langsomt mælk i, til alt melet er opløst og saucen er jævn.
 Kog den igennem og kom mere mælk i hvis nødvendigt.
 Når saucen er jævn og har en god cremet men flydende konsistens, tilsættes ost og der røres til osten er smeltet. Smag til med muskatnød, salt og peber.
 Smør et ovnfast fad med smør og kom først et lag mornaysauce, derefter lasagnesauce, spinatfyld og lasagneplader. Gentag til der ikke er mere sauce tilbage og slut af med lasagnesauce og derefter et lag mornaysauce.
 Fadet sættes i en forvarmet ovn ved 175 grader varmluft og bages i 20-25 minutter eller til lasagnepladerne er al dente.
 Tricket med en lækker vegetar lasagne er, efter min mening, at rive alle grøntsagerne groft og lade dem simre længe. Mindst en time og gerne mere. Så bliver saucen noget så lækker cremet, smovset og fantastisk. De finthakkede champignon giver en skøn umami smag og tilmed lidt ‘kødkonsistens’ i retten – og smager eller føles ikke som champignon, når de er finthakkede og har simret møre i saucen.


text:
Hvis man bare slet ikke er til champignon, så undlader man blot at komme dem i – lige som man også fint kan supplere op med andet og mere grønt i retten.
 Lasagnesaucen til denne lækre vegetar lasagne kan fint fryses ned og bruges som pastasauce eller til en nem og hurtig lasagne til en anden gang.
 Selve lasagnen kan også fint fryses og så vil jeg anbefale at den – hvis muligt – fryses inden den bages. Tø den langsomt op på køl og giv den så lidt kortere tid i ovnen til lasagnepladerne er møre.
 Ekstra bonus tip: Jeg synes også at grøntsagslasagne er skøn med squash eller aubergineskiver i stedet for pastaplader. Om end det nok ville at strække grøntsagsbegejstringen lige i overkanten for mine børns vedkommende ;)
 Prøv også min opskrift på chili sin carne >>
 Aftensmad Efterår Familiefavoritter Opskrifter Opskrifter til børn - Hverdagsfavoritter små børn Vegetar VinterSquash
 129 kommentarer
 20. september 2017 kl. 11:19
 Åh, den ser lækker ud!! Min favorit her i vinteren. Og nemt at lave stor portion så der er varme mad dagen efter. Win Win
 20. september 2017 kl. 18:51
 20. september 2017 kl. 22:00
 Uhm, lyder virkelig godt. Jeg er på udkig efter kødfri retter, der kan gå an her i huset, og den her, tror jeg, vil være et hit. Så tak for inspiration.
 22. september 2017 kl. 12:18
 Så skønt at den kan bruges og hvis du ikke siger at den er kødfri – så tror jeg næppe nogen vil opdage det ;)
 23. september 2017 kl. 22:33
 Vi fik lasagnen her i aften, og især drengene i familien var vilde med den! Vores søn på 9 år har vist fået en ny livret 😀
 Hvor dejligt at høre :) Det er jo virkelig skønt at opleve nye livretter og favoritter!
 29. september 2017 kl. 18:59
 Savner en video til denne :)
 Det kan fint være det kommer på et tidspunkt :)
 15. oktober 2017 kl. 16:22
 Har lavet denne opskrift både med og uden spinatlaget, og det er altså bare en vinder! Har været igennem en jungle af vegetarlasagner, men har endnu ikke fundet en der var bedre end den her.
 16. oktober 2017 kl. 09:50
 Hvor er det bare dejligt at høre! Det er jeg virkelig glad for ♡
 20. november 2017 kl. 20:26
 Den smager helt fantastisk. Er den også i din opskriftsbog? :)
 21. november 2017 kl. 08:34
 Nej, den er ikke i bogen fra 2014 – men jeg tror den kommer med i en af de nye bøger ;)
 Utrolig lækker!!
 6. marts 2020 kl. 19:48
 Tak for din gode opskrift! Har du et forslag til en lækker salat, som man kan spise til?
 7. marts 2020 kl. 14:16
 Der er masser af skønne salat opskrifter her – og mange af dem vil være skønne til. Fx spidskålssalat eller den lækre rucolasalat
 Vi lavede denne lasagne i går og wauw!! hvor er den bare god!
 Tusind tak for masser og masser af


text:
inspiration, Ann-Christine. Dine opskrifter er superlækre og med gode beskrivelser af hvordan man laver det. Tak!
 Så skønt at høre ♡ Tusind tak for din søde hilsen, det varmer! :)
 Simon Hove Nielsen skrev:
 28. januar 2018 kl. 14:51
 Virkeligt lækker vegetarlasagne, MEN der er ansjoser i Worchestershire sovs, så den synes jeg at man skal udelade.
 10. februar 2018 kl. 17:22
 Det er en super god lasagne. Vi har opgraderet opskriften ved at skære auberginen i små stykker, vendt i lidt salt, peber og olie, og i ovnen i en 1/2 time, inden den kommer i gryden med de andre grønsager.
 Dejligt at høre! Tak for din fine hilsen og dejlige tilbagemelding på opskriften :)
 27. februar 2018 kl. 22:13
 Børnene – der ikke kan lide grønsager – elsker og efterspørg denne lasagne igen og igen. Jeg har ikke fortalt dem at det er en vegetar lasagne :-)
 Men... moren er ikke så vild med spinat. Har du nogen alternativ ide?
 28. februar 2018 kl. 09:59
 Hvor er det skønt! ♡
 Tror også du kan have helt med min opskrift på vegetar moussaka, blot med revet aubergine ;)
 Mht spinat, så vil jeg blot anbefale at undlade det. Den er også skøn uden
 14. marts 2018 kl. 11:23
 Jeg lavede lasagnen i søndags, og jeg er simpelthen nødt til at give dig en kæmpe virtuel high-five for din opskrift! Lasagnen smagte fuldstændig himmelsk og både min 2-årige og min kødelskende mand var meget begejstrede. Så tak! Den er helt sikkert føjet til min opskriftssamling :)
 Årh, hvor skønt! Det er jeg rigtig glad for at høre ♡
 Ebbe Ravnsted-larsen skrev:
 Det er en fantastisk god ret. Jeg udskiftede hvidløgene med store mængder ramsløg og udblødte lasagnepladerne i koldt vand.
 30. april 2018 kl. 08:10
 21. maj 2018 kl. 12:47
 Det ser rigtig godt ud, og jeg er sikker på spinaten vil være et hit hos os. Jeg skal dog lige checke – mener du virkelig et helt hvidløg i den stuvede spinat, eller blot et enkelt fed?
 22. maj 2018 kl. 12:18
 Godt du spottede det – det er blot et enkelt fed og det er fluks rettet til :)
 22. maj 2018 kl. 14:12
 Fantastisk – jeg er i gang med at lave det Nu til mine gæster i aften (o:
 Det blev rigtig godt, og trods at folk guflede med stor entusiasme er der lige rester nok til min partner og mig i aften; tak for opskriften (o:
 27. maj 2018 kl. 20:43
 Tak for en dejlig opskrift. Min far (kædspiseren på 78) troede ikke på, at det var vegetarlasagne!
 Hvor dejligt! Tak for din fine tilbagemelding på opskriften :)
 Morten Petersen skrev:
 16. september 2018 kl. 20:43
 Hold da helt op, hvor smagt det fantastisk. Det er absolut ikke sidste gang vi laver det. Nu vil vi prøve at invitere gæster uden at fortælle hvad vi skal have at spise 😀.
 Vi savnede slet ikke kødet.
 Hvor er det godt at høre :) Tak for din


text:
fine tilbagemelding på opskriften
 Virkelig lækker lasagne, jeg har efterhånden lavet den til mig og mine piger en del gange og de(vi) elsker den 😊
 En ekstra bonus er at den er mindst lige så lækker på anden dagen 😊
 Hej! Først og fremmest tak for den uendelig fine og altid nyttige blog! Denne lasagne ser virkelig også lækker ud, men tror du man kunne bruge frisk spinat? På forhånd tak!
 Tusind tak for din søde hilsen, Josefine – så dejligt at du kan bruge det jeg laver her på Valdemarsro ♡
 Perfekt, tak for svar! Jeg ville forresten synes det var super godt, hvis du ville lave flere kødfrie retter, gerne som også er SU-venlig!
 Hvor er det dejligt at høre – du må endelig prøve både min dhal og kikærtegryde også – de er både vegetar og budgetvenlige. Specielt hvis der bruges tørrede kikærter og tilberedes store portioner til at fryse ned til efterfølgende måltider :)
 Skal gerne komme med flere skønne retter i den stil i løbet af den kommende tid.
 22. oktober 2018 kl. 10:06
 Kan man lave den færdig dagen i forvejen, samle den og stille på køl og så bare komme den i ovnen til aftensmad næste dag?
 23. oktober 2018 kl. 08:39
 Jeg ville nok nøjes med at lave saucen færdig og så først samle den inden bagning. Jeg tror at lasagnepladerne trækker for meget væde mens den står, og derfor bliver lidt for blød når den bages ... men det er ikke testet herfra :)
 Mmmm! Har lige spist første portion, den er virkelig lækker! (Snød dog lidt og brugte en købt mornay sauce, det funger også😅)
 Lars Nordam skrev:
 14. november 2018 kl. 17:54
 Skal den simre under låg eller uden låg:)?
 med låg :)
 21. november 2018 kl. 13:35
 Kan man mon erstatte spinaten med noget andet? Jeg elsker spinat, men kan desværre ikke tåle det:(
 21. november 2018 kl. 18:08
 Jeg vil anbefale at undlade det, den er også skøn uden
 30. november 2018 kl. 19:52
 Virkelig lækker ret! Jeg bruger altid din side til at finde inspiration, og anbefaler også altid siden til dem, jeg kender. Én (lille) ting der dog forstyrrer mig generelt er, at ingredienslistens rækkefølge generelt ikke altid stemmer overens med fremgangsmåden. Det er måske bare mig der er lidt fjollet, men jeg klargør altid ingredienserne ud fra rækkefølgen, og det er bare et lidt forstyrrende element for mig, at de så ikke bruges i samme rækkefølge som fremgangsmåden. Jeg håber du forstår, hvad jeg mener :-) Ellers KUN positivt at sige herfra!
 Tak for din fine og konstruktive feedback. Jeg forstår hvad du mener og er enig med dig – vi er allerede i gang med at gennemgå alle opskrifterne, blandt andet for at få rettet rækkefølgen på ingredienserne, så de stemmer med fremgangsmåde.
 Mange tak for din søde hilsen, det er rigtig dejligt at du er glad for mine opskrifter
 Nøøøøj, det er nok den bedste vegetarlasagne, jeg nogensinde har lavet 😍 den


text:
er, fuldstændigt som du skrev, deeeeeejlig smovset 😋
 Så dejligt med så skønne tilbagemeldinger på opskrifter
 3. januar 2019 kl. 11:32
 Hej Ann-Christine. Tak for dine rigtig gode opskrifter.
 Meget lækker vegetar lasagne .Men, jeg vil nu også kalde lasagnen for grøntsags lasagne.
 Og arkivere under grøntsags retter. 🥗
 3. januar 2019 kl. 12:23
 Kan man bruge noget andet end bladselleri?
 Jeg er ikke fan af denne grøntsag 🙄😔
 Tanja Klarskov skrev:
 20. januar 2019 kl. 16:01
 Hvor køber du worcestershire sauce?
 I føtex, Super Brugsen eller hvor vi ellers handler – tror næsten det kan købes i de fleste supermarkeder :)
 26. januar 2019 kl. 16:19
 Tak ☺ Min Kvickly havde det nemlig ikke ☺ De kendte ikke produktet
 21. januar 2019 kl. 18:24
 Nu er den i ovnen og jeg er spændt! Man skal sætte tid af til at lave den da der er flere led og en del opvask, så jeg håber det er det hele værd ☺
 25. januar 2019 kl. 19:27
 Det er ubetinget den bedste grøntsagslasagne – ingen savner kører her. Kunne dog ikke lade være med at eksperimentere og tilsatte grofthakkede kapers og kalamataoliven til lasagnesaucen, hvilket lige gav den en ekstra smagsdimension.
 Tak for alle dine gode opskrifter, det er som oftest hos dig jeg ender i jagten på inspiration til alt indenfor madlavning.
 Uhmm, det lyder lækkert med oliven og kapers i saucen! Tusind tak for din søde hilsen og dejlige tilbagemelding på opskriften, det er jeg rigtig glad for at høre
 29. januar 2019 kl. 18:10
 Hey – det er helt vildt smart og rart, at dine opskrifter kan udskrives, TAK for det. Bh Helle
 30. januar 2019 kl. 19:48
 1000 tak for opskriften – den er rigtig god.
 Hej! Kan spinatsaucen også lavet med frisk spinat? Jeg har nemlig en kæmpe pose :) Tak for de mange fine opskrifter! Vi benytter os af dem på ugentlig basis!
 12. februar 2019 kl. 08:09
 Du kan fint bruge frist spinat også.
 Rigtig god fornøjelse med retten og tusind tak for din søde hilsen, det er dejligt at høre :)
 Ser lækkert ud. Skal der revet ost over? Det ligner det lidt på billedet men fremgår ikke af opskriften?
 Det er blot den hjemmelavede morneysauce, men det vil helt sikkert også være lækkert med revet ost over :)
 Eva Jørgensen skrev:
 9. marts 2019 kl. 15:31
 Kan man bruge frisk spinat og evt hvor meget
 Det kan du sagtens. Jeg ville også bruge omkring 400-500 g frisk spinat :)
 15. marts 2019 kl. 08:49
 Hvor ser den dog lækker ud!
 Et hurtigt spørgsmål, kan man lave den med evt aubergine i stedet for alm plader?
 Og i så fald, ville du bare trække vandet ud og bruge dem eller ville du stege dem af først? (:
 15. marts 2019 kl. 11:35
 Det kan du sagtens gøre. De gange jeg har lavet med auberginer, har jeg blot brugt dem som de er.
 Saltningen af aubergine skiverne har været meget brugt tidligere, for at


text:
trække bitterstoffer ud af auberginen, men jeg synes ikke det er nødvendigt og generelt er auberginer vist ikke længere så bitre.
 17. marts 2019 kl. 10:58
 Det ser lækkert ud! Kan den fryses ned?
 12. april 2019 kl. 16:33
 Tror du man kan bruge frossen grønkål istedet for spinat ?:)
 12. april 2019 kl. 17:02
 Det tror jeg sagtens kan blive rigtig lækkert :)
 Hej, denne opskrift ser super god ud og skal helt klart prøves! Jeg elsker spinatfyldet! :3
 Jeg vil dog gerne lige pointere at de bliver uden Worcestershire sauce, da Worcestershire sauce ikke er vegetarisk, den indeholder ansjoser, og jeg syntes det er lidt synd at liste det som en vegetar lasagne når den indeholder ingredienser der ikke er det.
 20. april 2019 kl. 18:52
 Du kan sagtens købe flere varianter af økologiske vegetariske Worchestershire Sauce uden ansjoser, så jeg holder nu fast i at have den med i min opskrift. Jeg undersøgte netop markedet for dette produkt i vegetariske udgaver, da jeg lavede opskriften her :)
 Uanset, så rigtig god fornøjelse i køkkenet ♡
 22. juli 2019 kl. 14:52
 Jeg forsøger at udskrive opskriften, da det er nemmere for mig at have med i køkkenet, end en skærm der hele tiden skal røres ved...
 Problemet er bare, at der er en reklame i vejen for selve opskriften.
 Reklamen er for din app, og den skjuler en del af opskriften.
 Udover det, tusind tak for en masse fantastiske opskrifter!!!
 Vi kigger nærmere på om vi kan lave en bedre udskrift uden bundbjælken efter sommerferien.
 Skøn sommer til dig og rigtig god fornøjelse med opskriften – håber det går an lige at skrible de få ting til der mangler på papiret
 Simpelthen den lækreste lasagne👌🏼Alle nød den også de grøntsagsforskrækkede. Vi skal helt klart have den igen!!🧡
 Hvor er det dejligt at høre! Mange tak for din fine tilbagemelding på opskriften ♡
 27. august 2019 kl. 08:37
 “Valdemarsro” kommer altid efter alle opskrifter jeg søger efter på nettet, du har næsten en opskrift til det hele, det smager altid fantastisk og opskrifterne er nemme at følge, så mange tak for din side!
 jeg har et spørgsmål til lasagnen; den smager fantastisk, men der er begrænset med protein i. Jeg træner en del og har altid gjort det, og jeg vil gerne skære ned på mit kød forbrug da det ellers har været den vej jeg har fået protein. Jeg har før prøvet en lasagne med røde linser, og tænkte jeg også kunne tilføje det til denne. Er det noget du har prøvet, for jeg er i tvivl om hvor mange linser der skal i, samt hvornår de skal i, jeg ved ikke om de bliver for slatne hvis de simrer med grøntsagerne i flere timer?
 29. august 2019 kl. 20:10
 Det er skønt at høre! Mange tak for din søde hilsen :)
 Du kan sagtens komme røde linser i lasagnesaucen – det vil være rigtig lækkert! Jeg ville komme 1 dl røde linser i og 1 dl ekstra


text:
grøntsagsboullion. Når linserne er kogt ud, kan du se om der skal mere boullion i for at konsistensen bliver god, kom også mere i inden, hvis den virker for tør.
 25. september 2019 kl. 21:42
 Jeg har efterhånden prøvet en del af dine opskrifter og denne bliver blandt favoritterne. Smager vildt godt😊
 Er i øvrigt også vild med din falafel opskrift😜
 Det er jeg virkelig glad for at høre! Tusind tak for din søde hilsen
 28. september 2019 kl. 15:29
 Det er blevet min ynglings lazanie. Min store dreng kan god savne kød. Så sidst fik den lige 500g kød i og vi fik lavet lidt ekstra til fryseren, han fik kød, jeg fik grønsager, alle blev glade
 Så skønt at høre, tak for din fine hilsen :)
 7. oktober 2019 kl. 20:58
 Vil gerne prøve din opskrift her, den ser lækker ud, men hvor mange lag og lasagneplader skal man bruge, på billedet ser det ud som et lag pastaplader ? Den skulle jo ikke så gerne blive helt flydende eller helt tør.
 8. oktober 2019 kl. 11:33
 Jeg bruger nok omkring 3 lag lasagneplader. Men endelig tjek og vurder om du synes det passer bedre med 4
 9. november 2019 kl. 09:47
 Jeg vil gerne servere denne lasagne og din bedste lasagne med kød samtidigt, men vil helst undgå for meget køkkenabejde på dagen. Hvor meget kan jeg forberede dagen før og evt på dagen om formiddagen, uden det går ud over resultatet?
 11. november 2019 kl. 09:08
 Du kan sagtens forberede begge saucer på forhånd
 Super god lasagne ☺
 Så har familien fået en ny favoritlasagne: Vegetarlasagne fra Valdemarsro!
 Siden 1985 har vi pyntet peberkagehuse 1. søndag i advent og sluttet af med at spise lasagne og salat inden, vi skilles efter nogle hyggelige timer sammen.
 Nu er vi 11 voksne og 9 børn, så lasagnen skal gerne kunne laves nogle dage inden, fryses ned, tøs op og varmes i ovnen på varmluft inden servering på dagen.
 Kan man det med jeres gode lasagne – problematisk pga. spinaten?
 Tak for svar inden 28. november.
 20. november 2019 kl. 09:23
 Det er vel nok dejligt at høre.
 Der er ikke noget i vejen for at spinaten varmes op igen, når det blot er helt gennemvarmet første gang og bliver det igen inden servering.
 26. november 2019 kl. 08:52
 Tak for hurtigt svar – god jul og godt nytår :-)
 Hvorfor skal man bruge frossent spinat?
 Ps. Mega god lasagne!:)
 11. december 2019 kl. 20:59
 Du kan også fint bruge frisk :)
 11. december 2019 kl. 21:52
 Når du anbefaler at fryse lasagnen før den bages. Hvad er så bedst, hvis den skal opbevares i køleskab til næste dag. Vil du så anbefale den bages før eller efter?
 12. december 2019 kl. 08:36
 Det der er med lasagne i den sammenhæng er jeg så gerne vil have pastaen perfekt ala dente – og det er svært når den står til dagen efter, uanset bagt og ubagt for pastapladerne absorbere