text:
februar 2017. As mail af 13. januar 2015, dvs. mere end et år før indledningen af sagen, hvor han oplyser til en ansat hos kurator, at han var bosiddende i Moskva (uden nærmere angivelse af en adresse), kan ikke tillægges betydning. Det samme gælder det fremlagte opholdsdokument, der angivelig viser, at han siden 1. april 2015 skal have været bosiddende i Schweiz på en adresse, som angivelig siden 26. januar 2017 fremgik af CVR-registreret. Den anførte adresse i Schweiz er en decideret erhvervsejendom, og adressen kan
 alene være udtryk for en ”postkasse” (en c/o-adresse) og ikke en bolig eller bopæl i sædvanlig forstand. Hvis A har haft bopæl et andet sted end den registrerede adresse i London, har han forsømt at orientere de danske myndigheder herom. Hvis det tillægges betydning for forkyndelsen, sådan som landsretten har gjort, at den pågældende person forud for indledningen af sagen har givet ikke-konkretiseret oplysning om at bo et sted i udlandet, vil det reelt ikke være muligt at foretage forkyndelse i udlandet. Da A ikke har bopæl eller ophold i Danmark, er det ikke muligt at forkynde her i landet, ligesom forkyndelse heller ikke vil kunne ske i Statstidende, jf. retsplejelovens § 159.
 A har anført navnlig, at processkriftet af 7. marts 2016 ikke er blevet lovligt forkyndt for ham, hverken den 23. august 2016 eller den 10. maj 2017. Han blev først bekendt med konkurskarantænesagen, da han den 24. oktober 2017 pr. mail modtog meddelelse fra Erhvervsstyrelsen om, at han var blevet pålagt konkurskarantæne i to år.
 Der har ikke kunnet ske forkyndelse efter reglerne i forkyndelsesforordningen, og der er heller ikke sket lovlig forkyndelse efter retsplejelovens § 158.
 Den 23. august 2016 rejste han fra Madeira til Schweiz. Dette er dokumenteret ved den fremlagte
 bestilling af flybilletter, faktura for hotelophold på Madeira, fakturaspecifikation vedrørende
 telefoni i den omhandlede periode samt sms-korrespondance med hans ægtefælle den
 23. august 2016. Der er således ikke sket personlig forkyndelse for ham i London den 23. august
 Der er heller ikke sket forkyndelse ved, at processkriftet blev afleveret i postkassen på den
 angivne adresse i London den 10. maj 2017. Han havde hverken bopæl eller ophold på adressen
 på dette tidspunkt, og han havde heller ikke postadresse, herunder postkasse, på adressen.
 At han stod registreret på adressen i CPR-registeret og dermed også i CVR-registeret kan ikke
 medføre, at der automatisk er sket lovlig forkyndelse. De engelske myndigheder var i øvrigt
 også bekendt med, at han på tidspunktet for forkyndelsen var fraflyttet England.
 Forkyndelse af processkriftet skulle være sket i Schweiz, hvor han, efter at han en overgang
 havde været bosiddende i Rusland, har haft fast bopæl siden 1. april 2015. Han havde i en
 mail af 13. januar 2015 oplyst til en af kurators medarbejdere, at han var bosiddende i Moskva,
 og kurator vidste i kraft heraf, at han ikke længere var bosiddende i England. Kurator
 burde allerede ved indledningen af sagen have oplyst Sø- og Handelsretten om, at han var
 bosiddende i Moskva. At han har


text:
haft bopæl i Schweiz siden 1. april 2015 er dokumenteret
 ved de fremlagte schweiziske opholdstilladelser for ham og hans ægtefælle og ved de fremlagte
 fakturaer vedrørende privat indboforsikring, internetbestilling og køb af indbo.
 Der var i perioden forud for indgivelsen af processkriftet om konkurskarantæne en omfattende
 mailkorrespondance og telefonisk kommunikation mellem kurator og ham, og kurator var
 således bekendt med hans kontaktoplysninger. Kurator kunne dermed have taget kontakt til
 ham via mail eller telefon, hvis der var tvivl om hans aktuelle opholdsadresse. Kurator kunne
 have ladet processkriftet forkynde via Statstidende, jf. retsplejelovens § 159, såfremt der reelt
 forelå tvivl om hans bopæl eller opholdssted.
 Han har aldrig haft til hensigt at skjule sin adresse i udlandet. Han oplyste bl.a. Erhvervsstyrelsen
 om sin aktuelle adresse i Schweiz i relation til selskabet Y ApS, hvilket bekræftes af en
 CVR-udskrift af 26. januar 2017 vedrørende dette selskab. At hans adresse ikke konsekvent blev ændret i Erhvervsstyrelsens IT-system kan ikke lægges ham til last. Ved registrering af ledelsesmedlemmer med dansk personnummer i Erhvervsstyrelsens IT-system hentes pågældendes adresseoplysninger automatisk fra CPR-registeret. Det er korrekt, at det fremgår af
 CPR, at han i sin tid er udrejst af Danmark til den engelske adresse, men han har efter CPR-loven
 ikke haft pligt til at registrere flytning fra én adresse i udlandet til en anden.
 Reglerne for behandling af sager om konkurskarantæne er fastsat i konkurslovens kapitel 20
 (§§ 160-164). Af §§ 160-162 fremgår bl.a.:
 ”§ 160. Skifteretten afgør på grundlag af kurators begrundede indstilling, om der skal
 indledes sag om konkurskarantæne mod nogen. ...
 Stk. 2. Sager om konkurskarantæne behandles efter reglerne i dette kapitel, og i øvrigt
 finder § 243 tilsvarende anvendelse.
 § 161. Når der er indledt sag om konkurskarantæne, skal kurator inden en af skifteretten
 fastsat frist indlevere et processkrift ...
 Stk. 3. Skifteretten lader processkriftet forkynde for den, der begæres pålagt konkurskarantæne.
 Samtidig med forkyndelsen skal der udleveres en vejledning om, hvad konkurskarantæne
 indebærer, og om reglerne i §§ 162 og 163.
 § 162. Den, der begæres pålagt konkurskarantæne, kan inden en af skifteretten fastsat
 Stk. 6. Hvis den, der begæres pålagt konkurskarantæne, undlader at udtale sig om kurators
 erklæringer om sagens faktiske omstændigheder, kan skifteretten ved bevisbedømmelsen
 tillægge dette virkning til skade for den pågældende. Det samme gælder, hvis
 den pågældende udebliver efter at være indkaldt til personligt møde eller undlader at besvare
 spørgsmål eller svarene er uklare eller ufuldstændige.”
 Af konkurslovens § 243 fremgår:
 ”§ 243. Behandlingen af tvister foregår efter retsplejelovens regler om borgerlige sager
 med de ændringer, som følger af forholdets natur.”
 Reglerne om konkurskarantæne blev indsat i konkursloven ved lov nr. 429 af 1. maj 2013. Af
 de almindelige bemærkninger til lovforslaget (Folketingstidende 2012-13, tillæg A, lovforslag
 nr. L 131, s. 16 ff.) fremgår bl.a.:
 ”4.2. Retsvirkninger af konkurskarantæne
 4.2.4. Justitsministeriets overvejelser
 4.2.4.6. Det forudsættes med lovforslaget, at det forbud, der knytter sig til en konkurskarantæne,
 ikke er geografisk begrænset. Dette vil navnlig indebære, at overtrædelse af
 en pålagt konkurskarantæne vil være omfattet af straffelovens § 131, selv

type: other


text:
om overtrædelsen
 finder sted i udlandet. Herved fraviges det almindelige udgangspunkt, hvorefter
 det antages, at rettighedsfrakendelser pålagt her i landet ikke har virkning i udlandet.
 Straffelovens almindelige regler om dansk straffemyndighed vil dog i praksis medføre
 geografiske begrænsninger i mulighederne for at strafforfølge personer for handlinger,
 der foretages i udlandet i strid med en konkurskarantæne.
 4.3. Kompetence og sagsbehandling
 4.3.1. Konkursrådets overvejelser
 4.3.3.1. Konkursrådet foreslår, at kompetencen til at pålægge konkurskarantæne henlægges
 til skifteretten. Rådet anfører, at dette bl.a. skal ses i sammenhæng med, at rådets
 forslag til karantæneordningen er knyttet op på, at der er indtrådt konkurs.
 Konkursrådet finder endvidere, at pålæg af konkurskarantæne bør forudsætte, at der
 fremsættes begæring herom. Skifteretten bør således ikke af egen drift kunne pålægge
 konkurskarantæne.
 Med hensyn til spørgsmålet om, hvem der skal kunne fremsætte en begæring om pålæg
 af konkurskarantæne, konkluderer rådet, at mest taler for at henlægge opgaven til kurator.
 Rådet henviser i den forbindelse bl.a. til, at opgaven vil ligge i naturlig forlængelse
 af de opgaver, der i øvrigt påhviler kurator, og at der således vil kunne være en synergieffekt
 i, at kurator i forvejen kender sagen.
 Beføjelsen til at begære konkurskarantæne bør efter rådets opfattelse tilkomme kurator
 personligt, og spørgsmålet om at begære konkurskarantæne bør således f.eks. ikke kunne
 gøres til genstand for afstemning blandt fordringshaverne.
 Konkursrådet finder herefter, at det i alle konkursboer bør påhvile kurator som led i den redegørelse, som kurator skal sende til skifteretten og fordringshaverne i medfør af konkurslovens § 125, stk. 2, at udtale sig om, hvorvidt der efter kurators opfattelse er grundlag for at rejse sag om konkurskarantæne mod nogen, være sig skyldneren selv eller personer, der har deltaget i ledelsen af skyldnerens virksomhed. Kurators arbejde med at vurdere, om der er grundlag for at rejse sag om konkurskarantæne mod nogen, bør anses som et led i de undersøgelser, kurator i øvrigt har pligt til at foretage. Kurators honorar herfor bør derfor også indgå i det almindelige kuratorsalær, der skal betales som
 en omkostning ved konkursboets behandling, dvs. af boets midler i det omfang de strækker til.
 4.3.1.4. Konkursrådet foreslår herefter, at sagsgangen, når skifteretten på grundlag af
 kurators indstilling har besluttet at indlede karantænesag, skal være, at kurator inden en
 af skifteretten fastsat frist på normalt højst fire uger indleverer et processkrift, hvor påstanden
 om karantæne nedlægges og nærmere begrundes. Herefter skal den, der begæres
 pålagt karantæne, have lejlighed til at svare enten skriftligt eller mundtligt i et retsmøde
 eller begge dele. ...
 4.3.1.5. Konkursrådet finder, at sagen i øvrigt bør behandles efter de almindelige regler
 om behandlingen af civile retssager. Dog bør skifteretten - uanset om den pågældende
 udebliver eller tager bekræftende til genmæle - have pligt til selvstændigt at vurdere, om
 pålæg af konkurskarantæne er tilstrækkeligt begrundet i det, der er anført i kurators processkrift,
 og hvor lang konkurskarantænen i givet fald bør være. I tilfælde af udeblivelse,
 eller hvis den pågældende tager bekræftende til genmæle, vil det imidlertid ikke være
 nødvendigt at føre bevis for faktiske omstændigheder, som


text:
kurator har redegjort for i
 sit processkrift, og som den pågældende ikke har bestridt. Hvis den pågældende i et
 processkrift har bestridt faktiske omstændigheder, men udebliver under retsmødet, skal
 kurator derimod føre bevis, i det omfang de faktiske omstændigheder er bestridt.
 Konkursrådet anfører endvidere, at det forhold, at sagen i øvrigt skal behandles efter de
 almindelige regler om behandlingen af civile retssager, bl.a. indebærer, at den, der begæres
 pålagt konkurskarantæne, har stilling som part i sagen om pålæg af konkurskarantæne.
 Der bør derfor f.eks. ikke kunne anvendes tvangsmidler over for den pågældende
 for at fremtvinge en forklaring, men en eventuel manglende eller ufuldstændig forklaring
 bør i givet fald alene kunne have fakultativ processuel skadevirkning.
 4.3.1.6. Med hensyn til spørgsmålet om, hvem der bør betale for kurators arbejde med at
 føre karantænesagen, anfører Konkursrådet, at noget kunne tale for, at dette arbejde (i
 modsætning til det forudgående undersøgelsesarbejde med tilhørende redegørelse) ikke
 betales af boets midler. Rådet peger i den forbindelse på, at karantænesagen først og
 fremmest føres af hensyn til at forebygge fremtidige tab for fordringshavere i andre
 virksomheder, som den pågældende forbydes at deltage i ledelsen af, og ikke af hensyn
 til fordringshaverne i det aktuelle konkursbo. Der er efter rådets opfattelse tale om en
 sådan samfundsmæssig interesse, at det kan tale for, at omkostningerne ved karantænesagen
 bør betales af statskassen og ikke af boets fordringshavere. Hertil kommer, at der
 i en del boer ikke vil være midler til at føre en sag om konkurskarantæne, og at sagen
 derfor slet ikke vil blive ført, hvis statskassen ikke afholder udgifterne hertil.
 Rådet konkluderer imidlertid, at udgifterne til at føre en sag om konkurskarantæne bør
 dækkes af konkursboet, i det omfang boets midler strækker til, og i mangel heraf af
 statskassen - bl.a. ud fra en betragtning om, at arbejdet med at føre sagen ligger i naturlig
 forlængelse af arbejdet med at undersøge, om der er grundlag for at indlede den.
 Konkursrådet bemærker herved, at regler om konkurskarantæne i praksis kun vil kunne fungere, hvis statskassen dækker omkostningerne ved sagen i tilfælde, hvor konkursboets midler ikke strækker til.
 ... Endvidere rejses bl.a. spørgsmål i forhold til, hvorledes kurators rolle skal opfattes i relation til konkurskarantænesager. Der rejses også spørgsmål om, hvorvidt en konkurskarantænesag kan karakteriseres som en "tvist i et konkursbo", og om der dermed er hjemmel til at indkalde sagkyndige dommere til behandling af en sådan sag, jf. retsplejelovens § 16, stk. 4, og § 20 a, og om der i øvrigt er hjemmel til at bestemme, at tre dommere skal deltage i afgørelsen, jf. retsplejelovens § 12, stk. 3.
 Justitsministeriet har bl.a. i lyset heraf fundet anledning til i lovforslaget at præcisere, at en konkurskarantænesag - når sagen er rejst og behandles ved domstolene - ikke er en del af bobehandlingen, uagtet at sagsførelsen varetages af kurator og bygger på kurators indledende undersøgelser af de samlede forhold i boet. De nye regler om konkurskarantæne foreslås således med lovforslaget indsat i konkursloven som et nyt selvstændigt afsnit frem for som


text:
en del af det eksisterende afsnit II om konkurs, jf. herved lovforslagets § 1, nr. 4 (forslaget til konkurslovens afsnit III), og bemærkningerne hertil.
 Dette indebærer navnlig, at konkursboet ikke bør afholde udgifterne til kurators arbejde
 med at føre en sag om konkurskarantæne. Justitsministeriet er enig med Konkursrådet i,
 at dette er et arbejde, der først og fremmest skal varetage en samfundsmæssig interesse i
 forebyggelse af fremtidige tab for andre fordringshavere, og at en konkurskarantænesag
 således ikke er en sag, der varetager hensyn til fordringshaverne i det aktuelle konkursbo.
 På den baggrund finder Justitsministeriet, at ordningen bør være den, at udgifterne
 til, at kurator varetager denne samfundsmæssige interesse, skal påhvile den person, der i
 givet fald pålægges konkurskarantæne, subsidiært statskassen, hvis den pågældende ikke
 har tilstrækkelige midler til at dække udgifterne. I de tilfælde, hvor den, der begæres
 pålagt konkurskarantæne, eller den, der pålægges konkurskarantæne, skal have sagsomkostninger
 betalt eller erstattet, skal udgifterne hertil afholdes af statskassen (og ikke
 - som foreslået af Konkursrådet - af konkursboet). Der henvises til lovforslagets § 1, nr.
 4 (forslaget til konkurslovens §§ 165-166), og bemærkningerne hertil.
 Justitsministeriet har endvidere noteret sig, at betænkningens forslag til regler om sagsbehandling bygger på en forudsætning om, at sager om konkurskarantæne behandles efter de særlige regler herom, som forslaget indeholder, og i øvrigt - som følge af konkurslovens § 243, som Konkursrådet ikke foreslår ændret - efter retsplejelovens regler om borgerlige sager med de ændringer, som følger af forholdets natur.
 Der er i forbindelse med høringen over betænkningen peget på, at det kan give anledning
 til en vis usikkerhed om, hvorvidt konkurskarantæne kan betegnes som en tvist i et
 konkursbo. Dette skyldes navnlig, at sagen som ovenfor anført ikke vil være en del af
 bobehandlingen og vil være denne uvedkommende. Det bemærkes i tilknytning hertil, at
 § 243 efter sin placering i konkursloven finder anvendelse i forhold til såvel tvister i
 konkursboer som tvister i sager om rekonstruktion og gældssanering.
 Med forslaget om at indsætte et nyt særskilt afsnit om konkurskarantæne vil konkurslovens
 § 243 fremover også finde anvendelse i forhold til sådanne sager. Med henblik
 på at undgå usikkerhed herom finder Justitsministeriet imidlertid, at det er rigtigst at
 medtage en udtrykkelig bestemmelse i lovteksten om, at konkurslovens § 243 finder tilsvarende
 anvendelse i sager om konkurskarantæne med den virkning, at disse sager (i
 øvrigt) behandles efter retsplejelovens regler om borgerlige sager med de ændringer
 som følger af forholdets natur. ..."
 Der er i retsplejelovens kapitel 17 (§§ 153-165) fastsat regler om forkyndelse af meddelelser,
 herunder om forkyndelse over for personer med bopæl eller opholdssted i udlandet. § 158 og
 § 159 a er sålydende:
 ”§ 158. Har den pågældende kendt bopæl eller opholdssted i udlandet, og kan forkyndelse
 ikke ske her i riget efter § 155, stk. 1, nr. 4 og 5, jf. § 157, eller § 155, stk. 1, nr. 4
 og 5, jf. stk. 2, sker forkyndelse ved brevforkyndelse eller på den måde, der er foreskrevet
 ved konvention eller ved vedkommende lands lov.
 §


text:
159 a. Bestemmelserne i aftale af 19. oktober 2005 mellem Det Europæiske Fællesskab
 og Danmark om forkyndelse af retslige og udenretslige dokumenter i civile og
 kommercielle sager samt bestemmelserne i forkyndelsesforordningen gælder her i landet.
 Stk. 2. Justitsministeren kan fastsætte nærmere bestemmelser om gennemførelse af stk.
 Stk. 3. Justitsministeren kan bestemme, at ændringer af og gennemførelsesforanstaltninger
 til den i stk. 1 nævnte forordning gælder her i landet og kan fastsætte nærmere bestemmelser
 om gennemførelse heraf.”
 Justitsministeriet har med hjemmel i retsplejelovens § 159 a, stk. 2 og 3, udstedt bekendtgørelse
 nr. 1476 af 12. december 2007 om gennemførelse af ændringer af forkyndelsesforordningen.
 Ifølge bekendtgørelsens § 1 gælder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets
 forordning nr. 1393/2007 om forkyndelse i medlemsstaterne af retslige og udenretslige dokumenter
 i civile og kommercielle sager og om ophævelse af Rådets forordning nr. 1348/2000
 Af forkyndelsesforordningens artikel 1, stk. 1, fremgår:
 ”Denne forordning finder anvendelse i civile og kommercielle sager, hvor et retsligt eller
 udenretsligt dokument skal sendes fra en medlemsstat til en anden for at blive forkyndt
 dér. Den omfatter i særdeleshed ikke spørgsmål vedrørende skat, told eller administrative anliggender eller statens ansvar for handlinger og undladelser under udøvelse af statsmagt (acta jure imperii).”
 Om begrebet ”civile og kommercielle sager” i forkyndelsesforordningens artikel 1, stk. 1, har
 EU-Domstolen i dom af 11. juni 2015 i de forenede sager C-226/13, C-245/13, C-247/13 og
 C-578/13 (Fahnenbrock m.fl.) udtalt bl.a.:
 ”39. Under disse omstændigheder må det konkluderes, at begrebet »civile og kommercielle
 sager« som omhandlet i artikel 1, stk. 1, i forordning nr. 1393/2007 ligeledes skal
 anses for at være et selvstændigt begreb, og at dette begreb bl.a. skal fortolkes under
 hensyn til forordningens mål og opbygning.
 50. Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt forordning nr. 1393/2007 finder anvendelse
 på søgsmål som de i hovedsagerne omhandlede, skal det bemærkes, at det fremgår af
 selve ordlyden af den nævnte forordnings artikel 1, stk. 1, at selv om visse tvister mellem
 en offentlig myndighed og en privatperson kan falde ind under forordningens anvendelsesområde,
 forholder det sig anderledes, når den offentlige myndighed handler
 under udøvelse af statsmagt.
 51. For at kunne besvare dette spørgsmål skal det således undersøges, om retsforholdet
 mellem sagsøgerne i hovedsagerne og Hellenische Republik klart bærer præg af at være
 udtryk for udøvelse af en offentligretlig beføjelse fra debitorstatens side på en sådan
 måde, at forholdet indebærer, at staten udøver beføjelser, som rækker ud over, hvad der
 gælder efter de fælles retsregler, der finder anvendelse i forholdet mellem borgerne
 (domme Préservatrice Foncière TIARD, C-266/01, EU:C:2003:282, præmis 30, og
 Lechouritou m.fl., C-292/05, EU:C:2007:102, præmis 34).”
 Sagen angår, om kurators processkrift af 7. marts 2016 afgivet i henhold til konkurslovens §
 161, stk. 1, er lovligt forkyndt for A i en sag, hvor Sø- og Handelsretten senere ved kendelse
 af 1. august 2017 har pålagt ham konkurskarantæne i to år.
 Efter konkurslovens § 161, stk. 3, skal kurators processkrift forkyndes for den, der begæres
 pålagt konkurskarantæne. Forkyndelse sker efter de forkyndelsesregler i retsplejeloven, der
 gælder for civile sager, jf. konkurslovens § 160,


text:
stk. 2, jf. § 243.
 Sø- og Handelsretten har i denne sag sendt kurators processkrift til forkyndelse i England under henvisning til EU-forkyndelsesforordningen, som i henhold til parallelaftale mellem EU og Danmark gælder her i landet, jf. retsplejelovens § 159 a og bekendtgørelse nr. 1476 af 12. december 2007 om gennemførelse af ændringer af forkyndelsesforordningen. Af forkyndelsesforordningens artikel 1, stk. 1, 1. pkt., fremgår, at forordningen finder anvendelse i ”civile og kommercielle sager”. Dette begreb omfatter bl.a. ikke spørgsmål vedrørende administrative
 anliggender, jf. 2. pkt.
 Konkurskarantæne indebærer, at den pågældende ikke må deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, jf. nærmere konkurslovens § 159. Det er efter konkurslovens § 160, stk. 1, skifteretten, der på grundlag af kurators indstilling afgør, om der skal indledes sag om konkurskarantæne.
 Kurators beføjelse til at fremsætte begæring om pålæg af konkurskarantæne og dennes øvrige opgaver udøves af kurator personligt, og ikke på vegne af konkursboet, der således ikke er part i en sag om konkurskarantæne. Kurators opgave er, som angivet i lovforarbejderne, at varetage den samfundsmæssige interesse i at forebygge fremtidige tab for fordringshavere i andre virksomheder, som den pågældende forbydes at deltage i ledelsen af. Det er i lovforarbejderne forudsat, at overtrædelse af konkurskarantæne straffes efter straffelovens § 131 om den, der vedblivende udøver en virksomhed, til hvilken retten er ham frakendt.
 Højesteret finder, at kurator i konkurskarantænesager udøver beføjelser af offentligretlig karakter.
 Højesteret tiltræder på denne baggrund, at der ikke er tale om en civil sag, der er omfattet
 af forkyndelsesforordningen.
 Spørgsmålet er herefter, om der er sket lovlig forkyndelse efter retsplejelovens § 158, der bl.a.
 fastsætter, at forkyndelse i udlandet kan ske efter vedkommende lands lov.
 Kurator har anført, at de engelske myndigheder både den 23. august 2016 og den 10. maj
 2017 har foretaget lovlig forkyndelse af processkriftet for A.
 Af de engelske myndigheders forkyndelsesattest af 30. august 2016 fremgår bl.a., at processkriftet den 23. august 2016 blev forkyndt på den adresse i London, der var angivet i forkyndelsesanmodningen, og at forkyndelse i overensstemmelse med engelsk ret er sket ved, at
 dokumenterne blev udleveret til adressaten personligt. A har imidlertid fremlagt en række dokumenter (bestilling af flybilletter, faktura for hotelophold på Madeira, fakturaspecifikation vedrørende telefoni samt sms-korrespondance med ægtefælle), der må anses for at godtgøre, at han ikke har opholdt sig i London den 23. august 2016. Højesteret finder herefter, at kurators processkrift ikke kan anses for forkyndt for ham personligt den pågældende dag.
 For så vidt angår forkyndelsen den 10. maj 2017 fremgår det af de engelske myndigheders forkyndelsesattest af 19. maj 2017 bl.a., at forkyndelse af processkriftet er sket ved, at dokumenterne er lagt i postkassen på den adresse i London, som Sø- og Handelsretten havde oplyst til de engelske myndigheder som hans bopælsadresse. Det fremgår endvidere, at den anvendte forkyndelsesmåde er i overensstemmelse med engelske forkyndelsesregler.
 Som anført af landsretten havde A tidligere i en mail af 13. januar 2015 oplyst til kurator, at
 han var bosiddende i Rusland. Højesteret lægger endvidere efter de fremlagte schweiziske
 opholdstilladelser for


text:
ham og hans ægtefælle og de fremlagte dokumenter vedrørende bestilling
 af privat indboforsikring og internet mv. til grund, at A siden den 1. april 2015 havde haft
 bopæl på den oplyste adresse i Schweiz. Denne adresse er den samme som den adresse, der
 siden den 26. januar 2017 har været registreret i CVR i relation til selskabet Y ApS. Henset
 hertil finder Højesteret efter en samlet vurdering, at det ikke kan lægges til grund, at A den
 10. maj 2017 fortsat havde bopæl på den angivne adresse i London. Kurators processkrift kan
 som følge heraf ikke anses for lovligt forkyndt for ham den pågældende dag.
 Højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse om at ophæve Sø- og Handelsrettens kendelse
 af 1. august 2017 og hjemvise sagen til fornyet behandling ved Sø- og Handelsretten.
 Statskassen skal i kæremålsomkostninger for Højesteret betale 5.000 kr. til A.


text:
»Konkurrence – artikel 102 TEUF – begrebet »virksomhed« – oplysninger fra handels- og selskabsregistret, som lagres i en database – aktivitet med indsamling og tilrådighedsstillelse af disse oplysninger mod vederlag – betydning af de offentlige myndigheders nægtelse af at give tilladelse til videreanvendelse af disse oplysninger – den i artikel 7 i direktiv 96/9/EF foreskrevne »sui generis«-ret«
 – Compass-Datenbank GmbH ved Rechtsanwalt F. Galla
 – Republik Österreich ved C. Pesendorfer og G. Kunnert, som befuldmægtigede
 – Bundeskartellanwalt ved A. Mair, som befuldmægtiget
 – Irland ved D. O’Hagan, som befuldmægtiget, og P. Dillon Malone, BL
 – den nederlandske regering ved C. Wissels og J. Langer, som befuldmægtigede
 – Europa-Kommissionen ved M. Kellerbauer, R. Sauer og P. Van Nuffel, som befuldmægtigede,
 1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 102 TEUF.
 2 Anmodningen er blevet fremsat i forbindelse med en tvist mellem Compass-Datenbank GmbH (herefter »Compass-Datenbank« og Republik Österreich vedrørende tilrådighedsstillelse af dataene i virksomhedsregistret (herefter »Firmenbuch«), som lagres i en database.
 3 Artikel 2 i Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (EFT, den danske specialudgave 1968 (I), s. 41), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/58/EF af 15. juli 2003 (EUT L 221, s. 13), opregner de dokumenter og oplysninger, som skal omfattes af den obligatoriske offentlighed vedrørende selskaber.
 4 Artikel 3 i direktiv 68/151 bestemmer:
 5 I henhold til artikel 7, stk. 1, i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/9/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser (EFT L 77, s. 20) sikrer medlemsstaterne »databasens fremstiller« en »sui generis«-ret »til at forbyde udtræk og/eller genanvendelse af hele basens indhold eller en væsentlig del deraf, vurderet kvalitativt eller kvantitativt [...], [n]år indsamling, kontrol eller præsentation af en databases indhold ud fra et kvalitativt eller kvantitativt synspunkt er udtryk for en væsentlig investering«.
 6 Følgende fremgår af femte betragtning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003 om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 345, s. 90, herefter »OSI-direktivet«):
 7 Af niende betragtning til OSI-direktivet fremgår følgende:
 8 OSI-direktivets artikel 1, stk. 1, har følgende ordlyd:
 9 OSI-direktivets artikel 2, stk. 4, definerer videreanvendelse som »fysiske eller juridiske personers brug af offentlige myndigheders dokumenter til andre kommercielle eller ikke-kommercielle formål end det oprindelige formål i forbindelse med den offentlige opgave, som dokumenterne blev udarbejdet til«.
 10 I henhold til § 1 i lov om handels- og selskabsregisteret (Firmenbuchgesetz, herefter »FBG«) tjener Firmenbuch til registrering af oplysninger indgivet i henhold til lovens eller andre retlige bestemmelsers registreringsforpligtelser og til tilrådighedsstillelse for offentligheden af disse oplysninger. Alle de i FBG’s § 2 omhandlede retssubjekter skal registreres, såsom bl.a. individuelle erhvervsdrivende og de forskellige former for selskaber, som er nævnt der.
 11 Alle disse retssubjekter er forpligtede til at lade et vist antal informationer, som er opregnet i FBG’s §


text:
3, registrere, såsom deres firmanavn, deres retlige form, deres sæde, en angivelse i forkortet form af deres forretningsområde, deres eventuelle filialer, navn og fødselsdato for de personer, der tegner virksomheden, samt datoen for bemyndigelsen og omfanget deraf, samt oplysninger om likvidation eller indledning af insolvensbehandling.
 12 FBG’s §§ 4-7 fastsætter særlige registreringskrav. Ændringer af de registrerede oplysninger skal i henhold til lovens § 10 ligeledes straks oplyses. I henhold til lovens § 24 kan administrative tvangsbøder pålægges for at sikre, at de informationer, der er underlagt oplysningspligt, bliver meddelt i deres helhed og rettidigt.
 13 I henhold til FBG’s § 34 har enhver person ret til at foretage enkeltsøgninger i oplysningerne i Firmenbuch via elektronisk overførsel, i det omfang teknologien og de personalemæssige ressourcer tillader dette.
 14 Det fremgår af Kommissionens bemærkninger, at Republik Österreich i overensstemmelse med bestemmelserne i loven om offentlige myndigheders ansvar (Amtshaftungsgesetz) er ansvarlig for nøjagtigheden af de informationer, der meddeles ved gennemførelsen af FBG.
 15 De skyldige retsafgifter for enkeltsøgninger og for generelle søgninger er fastsat ved forordning vedrørende virksomhedsregistrets database (Firmenbuchdatenbankverordnung, herefter »FBDV«). Retsafgifterne, som opkræves af betalingstjenester og sendes til staten, beregnes i det væsentlige efter karakteren af de søgte oplysninger.
 16 I henhold til FBDV’s § 4, stk. 2, giver retten i henhold til FBG’s §§ 34 ff. til at søge i Firmenbuch ikke ret til at udnytte databasen til andet end søgning deri. Denne ret er i henhold til bestemmelserne i §§ 76c ff. i loven om ophavsret (Urheberrechtsgesetz, herefter »UrhG«), som blev vedtaget til gennemførelse af direktiv 96/9, forbeholdt Republik Österreich som fremstiller af databasen. I henhold til FBDV’s § 4, stk. 1, er Firmenbuchs database en beskyttet database som omhandlet i UrhG’s § 76c. Ejeren af rettighederne til denne database som omhandlet i UrhG’s § 76d er Republik Österreich.
 17 Forbundsloven om videreanvendelse af offentlige myndigheders informationer (Bundesgesetz über die Weiterverwendung von Dokumenten öffentlicher Stellen, herefter »BWG«) blev vedtaget for at gennemføre OSI-direktivet. BWG foreskriver en mulighed for privatretligt at gøre en ret til videreanvendelse af dokumenter gældende over for offentlige myndigheders organer, for så vidt som disse stiller de dokumenter til rådighed, som ønskes videreanvendt. Loven opstiller endvidere kriterier for beregningen af det vederlag, der herved kan opkræves. Adgang til data fra Firmenbuch er imidlertid ikke omfattet af denne lov.
 18 Compass-Datenbank er et selskab med begrænset hæftelse under østrigsk ret, som driver en elektronisk database med økonomiske oplysninger med henblik på at levere informationstjenester. I 1984 begyndte selskabet at oprette en elektronisk version af denne database på grundlag af en fortegnelse, hvis indhold blev kontrolleret, korrigeret og suppleret efter søgninger i Firmenbuch. Selskabet modtog indtil 2001 de omhandlede data uden nogen begrænsning på deres anvendelse i sin egenskab af udgiver af Zentralblatt für Eintragungen in das Firmenbuch der Republik Österreich (centraltidende for registreringer i Republikken Østrigs virksomhedsregister). Selskabet anvendte ligeledes disse oplysninger til bl.a. at forsyne sin egen database.
 19 For at kunne levere sine informationstjenester har Compass-Datenbank brug for daglig adgang til opdaterede uddrag af Firmenbuch


text:
vedrørende de virksomheder, som har foretaget indførsler eller slettelser. De således leverede informationstjenester bygger på oplysninger fra Firmenbuch, hvortil føjes informationer fra undersøgelser foretaget af selskabets egen redaktionelle tjeneste, samt andre oplysninger såsom dem, der hidrører fra handelskammeret.
 20 Efter en offentlig udbudsprocedure tildelte Republik Österreich, som driver Firmenbuch, flere virksomheder opgaven med at indsætte mellemmænd til at levere adgang mod betaling til Firmenbuchs data (herefter »betalingstjenesterne«). Disse virksomheder sikrer forbindelsen mellem slutbrugeren og Firmenbuchs database og opkræver retsafgifter, som de videresender til Republik Österreich. Ifølge Kommissionen kan de som betaling for deres ydelser opkræve et rimeligt supplerende beløb ud over disse retsafgifter fra slutbrugeren. Det er forbudt for disse betalingstjenester og deres slutbrugere at oprette deres egne databaser med dataene fra Firmenbuch, selv at udbyde disse oplysninger eller at tilføje reklame til indholdet eller fremstillingen deraf.
 21 I 2001 anlagde Republik Österreich sag ved Handelsgericht Wien (handelsretten i Wien) med påstand om, bl.a., at der nedlagdes forbud mod Compass-Datenbanks anvendelse af oplysningerne fra Firmenbuch, herunder ved lagring, gengivelse eller videregivelse til tredjemand. Tvisten mellem Republik Österreich og Compass-Datenbank gav endeligt anledning til Oberster Gerichtshofs (højesteret) afgørelse af 9. april 2002, i hvilken den pålagde virksomheden midlertidig at undlade at anvende Firmenbuchs database til ajourføring af sin egen database, og særlig at afstå fra at lagre eller på anden måde at gengive data derfra for at videregive dem til eller gøre dem tilgængelige for tredjemand, eller levere oplysninger fra Firmenbuch til tredjemand, for så vidt som Compass-Datenbank ikke havde erhvervet disse data mod et passende vederlag til Republik Österreich.
 22 Forelæggelsesafgørelsen nævner ikke, om de østrigske retter efterfølgende har truffet afgørelse vedrørende realiteten i nævnte tvist.
 23 Det andet separate af Compass-Datenbank anlagte søgsmål, som har givet anledning til hovedsagen ved Oberster Gerichtshof, er ikke beskrevet i forelæggelseskendelsen, men Republik Österreich har beskrevet dennes sags forskellige faser i sine bemærkninger.
 24 Compass-Datenbank har den 21. december 2006 anlagt et søgsmål ved Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien (den regionale civilret i Wien) mod Republik Österreich med påstand om, at sidstnævnte pålægges at stille visse dokumenter hidrørende fra virksomhedsregistret til rådighed for selskabet i overensstemmelse med BGW og mod betaling af et passende beløb. Mere konkret har Compass-Datenbank nedlagt påstand om at få adgang til uddrag af Firmenbuch, som indeholder de ajourførte oplysninger om de deri registrerede retssubjekter, som har været genstand for indførsler eller slettelser dagen før søgningen, samt uddrag fra Firmenbuch, der indeholder historiske data.
 25 Landgericht für Zivilrechtssachen Wien forkastede Compass-Datenbanks anbringender ved dom af 22. januar 2008. Denne dom blev stadfæstet af Oberlandesgericht Wien (den regionale appelret i Wien) ved dom af 19. december 2008.
 26 Under en appelsag fandt Oberster Gerichtshof ligeledes ved afgørelse af 14. juli 2009, at Compass-Datenbank ikke kunne støtte ret på BGW. Oberster Gerichtshof fandt imidlertid, at der blandt de af virksomheden påberåbte argumenter var elementer, som rejste spørgsmål om, hvorvidt virksomheden kunne støtte ret på konkurrenceretlige bestemmelser ved en analog anvendelse af BGW’s bestemmelser om vederlag. Oberster Gerichtshof ophævede derfor de tidligere afgørelser


text:
og pålagde Landgericht für Zivilrechtssachen Wien at anmode Compass-Datenbank om at meddele, om virksomheden gjorde rettigheder støttet på BGW eller rettigheder støttet på konkurrenceretten gældende.
 27 Forespurgt i denne henseende erklærede Compass-Datenbank ved Landgericht für Zivilrechtssachen Wien, at virksomheden udtrykkeligt påberåbte sig konkurrenceretlige bestemmelser ved analog anvendelse af BGW’s bestemmelser om vederlag, og virksomheden ændrede sin påstand i den henseende. Ved en afgørelse af 17. september 2009 erklærede denne retsinstans, at den savnede kompetence, og hjemviste sagen til Oberlandesgericht Wien, som er den kompetente retsinstans i en konkurrencesag.
 28 Ved Oberlandesgericht Wien har Compass-Datenbank i det væsentlige nedlagt påstand om, at Republik Österreich pålægges at stille ajourførte dokumenter fra Firmenbuch, som indeholder alle uddrag deraf vedrørende virksomheder, som har været genstand for indførsler eller slettelser dagen før denne søgning, til rådighed til gengæld for et »rimeligt vederlag«. Compass-Datenbanks påstand blev i det væsentlige støttet på et argument om, at Republik Österreich i sin egenskab af en virksomhed, der indtager en dominerende stilling på markedet som omhandlet i artikel 102 TEUF, er forpligtet til at meddele Compass-Datenbank oplysningerne i Firmenbuch i henhold til doktrinen om »nødvendige faciliteter«.
 29 Ved afgørelse af 8. marts 2010 gav Oberlandesgericht Wien ikke Compass-Datenbank medhold i de ved søgsmålet nedlagte påstande. Virksomheden indgav appel mod denne afgørelse ved Oberster Gerichtshof. Oberster Gerichtshof bemærkede i forelæggelseskendelsen, at forbuddet i artikel 102 TEUF mod misbrug af dominerende stilling er rettet mod virksomheder, herunder offentlige virksomheder, i det omfang, de udøver en økonomisk aktivitet. Den forelæggende ret har anført, at i henhold til dom af 16. juni 1987, Kommissionen mod Italien (sag 118/85, Sml. s. 2599, præmis 7), og af 16. marts 2004, AOK-Bundesverband m.fl. (forenede sager C-264/01, C-306/01, C-354/01 og C-355/01, Sml. I, s. 2493, præmis 58), kan et retssubjekt anses for en virksomhed blot med hensyn til en del af sin aktivitet, hvis denne kan karakteriseres som økonomisk, men at statslige organer derimod i henhold til dom af 18. marts 1997, Diego Calì & Figli (sag C-343/95, Sml. I, s. 1547), ikke kan karakteriseres som virksomheder, når de handler som offentlige myndigheder.
 30 Den forelæggende ret har konstateret, at det første spørgsmål, der må besvares i hovedsagen, er, om en offentlig myndighed, når den monopoliserer oplysninger, som skal registreres og offentliggøres i henhold til lovgivningen ved at samle disse i en database, som beskyttes af en lex specialis, udøver en aktivitet, som henhører under offentlige myndigheders beføjelser. Den omstændighed, at Republik Österreich ved at påberåbe sig beskyttelsen af den i hovedsagen omhandlede database i henhold til sine intellektuelle ejendomsrettigheder gør bestemmelser gældende, som ikke er offentligretlige, men privatretlige, taler imod at karakterisere dens aktivitet som henhørende under offentlige myndigheders beføjelser. Den forelæggende ret har bemærket, at Republik Österreich heller ikke handler i den almenvellets interesse, som i henhold til den forelæggende ret består i muligheden for takket være konkurrencen at opnå et diversificeret og prisgunstigt udbud af informationstjenester.
 31 Den forelæggende ret har anført, at i henhold til femte til niende betragtning til OSI-direktivet udgør den offentlige


text:
sektors informationer et vigtigt kildemateriale for produkter og tjenester med digitalt indhold, som de europæiske virksomheder bør gives mulighed for at udnytte potentialet af, hvilket taler for at anvende konkurrenceretten på den foreliggende sag, selv om direktivet ikke indeholder nogen forpligtelse til at tillade videreanvendelse af oplysningerne, men overlader denne beslutning til medlemsstaterne.
 32 Den forelæggende ret har anført, at hvis Republik Österreichs i hovedsagen omtvistede aktivitet bør karakteriseres som økonomisk, rejser der sig derudover det spørgsmål, om det i dom af 6. april 1995, RTE og ITP mod Kommissionen (forenede sager C-241 P og C-242/91 P, Sml. I, s. 743), og af 29. april 2004, IMS Health (sag C-418/01, Sml. I, s. 5039) (»doktrinen om nødvendige faciliteter«) udledte princip ligeledes finder anvendelse, selv om der ikke forefindes et »tidligere omsætningsled«, når de omhandlede oplysninger er blevet indsamlet og registreret i forbindelse med udøvelse af en beføjelse som offentlig myndighed. Den forelæggende ret har anført argumenter for og imod en anvendelse af denne doktrin i hovedsagen.
 33 På baggrund heraf har Oberster Gerichtshof besluttet at udsætte sagen og at forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:
 »1) Skal artikel 102 TEUF fortolkes således, at en offentlig myndighed driver virksomhed, såfremt den lagrer data, som virksomheder har meddelt den i medfør af en lovbestemt oplysningspligt, i en database (Firmenbuch – erhvervsvirksomhedsregister), som myndigheden mod betaling giver indsigt i og/eller lader fremstille udskrifter af, men derudover forbyder enhver anvendelse af?
 3) Såfremt spørgsmål 1 eller 2 besvares bekræftende:
 34 Med sit første og andet spørgsmål, som behandles samlet, ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om der ved en offentlig myndigheds aktivitet bestående i at lagre oplysninger, som virksomhederne er tvunget til at meddele på grundlag af retlige forpligtelser, i en database og i at give interesserede personer adgang til at foretage søgninger i disse oplysninger og/eller levere genparter i papirform deraf mod vederlag, mens enhver anden anvendelse af disse oplysninger forbydes, idet denne offentlige myndighed bl.a. påberåber sig den sui generis beskyttelse, som den er tildelt som fremstiller af den omhandlede database, er tale om en økonomisk aktivitet, således at denne offentlige myndighed bør anses for en virksomhed som omhandlet i artikel 102 TEUF i forbindelse med denne aktivitet.
 35 Det fremgår i den henseende af retspraksis, at begrebet »virksomhed« inden for EU-konkurrencerettens område omfatter enhver enhed, som udøver økonomisk virksomhed, uanset denne enheds retlige status og dens finansieringsmåde (dom af 23.4.1991, sag C-41/90, Höfner og Elser, Sml. I, s. 1979, præmis 21, og af 17.2.1993, forenede sager C-159/91 og C-160/91, Sml. I, s. 637, præmis 17). Det bemærkes, at ifølge fast retspraksis udgør enhver virksomhed, hvorved der udbydes varer og tjenesteydelser på et bestemt marked, en økonomisk virksomhed (dom af 24.10.2002, sag C-82/01 P, Aéroports de Paris, Sml. I, s. 9297, præmis 79, af 1.7.2008, sag C-49/07, MOTOE, Sml. I, s. 4863, præmis 22, og af 3.3.2011, sag C-437/09, AG2R Prévoyance, Sml. I, s. 973, præmis 42). Således kan staten selv eller en statslig enhed handle i egenskab af en virksomhed (jf.


text:
i denne retning dom af 20.3.1985, sag 41/83, Italien mod Kommissionen, Sml. s. 873, præmis 16-20).
 36 Til gengæld har aktiviteter, der henhører under udøvelsen af offentlige myndigheders prærogativer, ikke en økonomisk karakter, der begrunder anvendelsen af konkurrencereglerne i EUF-traktaten (jf. i denne retning dom af 11.7.1985, sag 107/84, Kommissionen mod Tyskland, Sml. s. 2655, præmis 14 og 15, af 19.1.1994, sag C-364/92, SAT Fluggesellschaft mod Eurocontrol, Sml. I, s. 43, præmis 30, og MOTOE-dommen, præmis 24).
 37 Derudover kan et retssubjekt, og herunder en offentlig enhed, anses for en virksomhed udelukkende hvad angår en del af dens aktiviteter, hvis disse kan karakteriseres som økonomisk virksomhed (dom af 24.10.2002, sag C-82/01 P, Aéroports de Paris mod Kommissionen, Sml. I, s. 9297, præmis 74, og MOTOE-dommen, præmis 25).
 38 I det omfang en offentlig enhed udøver en økonomisk aktivitet, som kan udskilles fra dens udøvelse af offentlig myndighed, handler denne enhed for så vidt angår denne aktivitet som en virksomhed, mens alle denne enheds aktiviteter bør anses for aktiviteter, der er knyttet til udøvelsen af denne myndighed, hvis den økonomiske aktivitet er uadskilleligt forbundet med udøvelsen af den offentlige myndighed (jf. i denne retning dom af 26.3.2009, sag C-113/07 P, SELEX Sistemi Integrati mod Kommissionen, Sml. I, s. 2207, præmis 72 ff.).
 39 I øvrigt er den omstændighed, at et produkt eller en tjenesteydelse, som leveres af en offentlig enhed, og som er knyttet til dennes udøvelse af offentlig myndighed, leveres mod betaling foreskrevet ved lovgivning og ikke direkte eller indirekte fastsat af denne enhed, ikke i sig selv tilstrækkeligt til, at den udøvede aktivitet har karakter af økonomisk aktivitet, og til, at enheden, som udøver den, bør karakteriseres som en virksomhed (jf. i denne retning SAT Fluggesellschaft-dommen, præmis 28 ff., samt dommen i sagen Diego Calì & Figli, præmis 22-25).
 40 Set i lyset af denne retspraksis i sin helhed bemærkes det, at en aktivitet, der består i at indsamle oplysninger om virksomheder på grundlag af en virksomhederne pålagt retlig oplysningsforpligtelse og de tvangsmidler, som er forbundet dermed, hører under udøvelsen af offentlig myndighed. Som følge deraf udgør en sådan aktivitet ikke en økonomisk aktivitet.
 41 En aktivitet, der består i at indsamle og stille de således indsamlede oplysninger til rådighed for offentligheden enten ved en simpel søgning eller ved genparter på papir i henhold til gældende national lovgivning, udgør heller ikke en økonomisk aktivitet, idet driften af en database indeholdende disse oplysninger og tilrådighedsstillelsen deraf over for offentligheden er aktiviteter, der er uløseligt knyttet til indsamlingen af disse oplysninger. Således ville indsamlingen af disse oplysninger i vidt omfang berøves sin tilsigtede virkning, hvis der ikke blev drevet en database med optegnelser af oplysningerne, således at offentligheden kan søge deri.
 42 Hvad angår den omstændighed, at der kræves betaling for adgangen til oplysningerne i en sådan database fra de interesserede personer, bemærkes det, at i det omfang de gebyrer og afgifter, som er skyldige for offentlighedens adgang til disse oplysninger, ikke er fastsat direkte eller indirekte af den omhandlede enhed,


text:
men er foreskrevet ved lovgivningen, kan opkrævningen af en sådan betaling i henhold til den i denne doms præmis 38 og 39 nævnte praksis anses for at være uløseligt knyttet til denne tilrådighedsstillelse. Republik Österreichs opkrævning af gebyrer eller afgifter, som er skyldige for offentlighedens adgang til de omhandlede oplysninger, har ikke en sådan karakter, at det ændrer den retlige karakterisering af denne aktivitet, hvorfor den ikke udgør en økonomisk aktivitet.
 43 Det bemærkes i denne henseende, at det i henhold til oplysninger i forelæggelseskendelsen er Republik Österreich, som fører Firmenbuch og den dertil knyttede database, mens betalingstjenesterne, som er udvalgt efter offentligt udbud, sikrer forbindelsen mellem slutbrugeren og databasen og opkræver de ved FBDV fastsatte retsafgifter, som de videresender til Republik Österreich. Som betaling for deres virksomhed kan betalingstjenesterne i henhold til Kommissionen opkræve et rimeligt beløb i tilgift til disse afgifter.
 44 Under disse omstændigheder er det vigtigt, som generaladvokaten har anført i punkt 29 i forslaget til afgørelse, ikke at sammenblande den aktivitet, som Republik Österreich selv foretager, med betalingstjenesternes. Det er således Republik Österreichs aktiviteter, som er omtvistede i hovedsagen og ikke betalingstjenesternes.
 45 Republik Österreich har under retsmødet bekræftet, at betalingstjenesterne udelukkende udvælges på grundlag af kvalitative kriterier og ikke på grundlag af et finansielt bud, og at deres antal ikke er begrænset. Hvis dette er tilfældet, hvilket det tilkommer den forelæggende ret at efterprøve, udgøres den eneste betaling, som de offentlige myndigheder modtager som modydelse for driften og for offentlighedens adgang til de oplysninger, som er indeholdt i den i hovedsagen omhandlede database via betalingstjenesterne, af de ved FDBV foreskrevne afgifter.
 46 Den forelæggende ret har ligeledes forespurgt Domstolen vedrørende en offentlig myndigheds aktivitet, som består i at forbyde betalingstjenesterne og deres slutbrugere at videreanvende de af denne myndighed indsamlede og, i et offentligt tilgængeligt register, såsom Firmenbuch, registrerede oplysninger til brug ved leveringen af deres egne oplysningstjenester. Den forelæggende ret har særligt forespurgt, om den omstændighed, at den offentlige myndighed har påberåbt sig den sui generis-beskyttelse, som den i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv 96/9 er tildelt som fremstiller af den omhandlede database, medfører, at der er tale om udøvelsen af en økonomisk aktivitet.
 47 Det bemærkes i den henseende, at en offentlig enhed, som skaber en database, og som efterfølgende påberåber sig ophavsrettigheder, herunder den ovennævnte sui generis-ret, med det formål at beskytte de deri optegnede oplysninger, ikke alene på baggrund af denne omstændighed handler som en virksomhed. En sådan enhed er ikke forpligtet til at tillade en fri benyttelse af de oplysninger, som den indsamler og stiller til offentlighedens rådighed. Som Republik Österreich har anført, kan en offentlig myndighed med rette være af den opfattelse, at det er nødvendigt, eller endda påtvunget, i henhold til national lovgivning at forbyde videreanvendelse af de oplysninger, der er opført i en database som den i hovedsagen omhandlede, for at sikre, at de selskaber og andre retssubjekter, som bidrager med de lovmæssigt pålagte erklæringer, ikke får tilsidesat deres interesse i, at deres oplysninger ikke


text:
videreanvendes uden for denne database.
 48 Det fremgår i den henseende af forelæggelseskendelsen, at der foreligger en retlig begrænsning på videreanvendelsen af oplysningerne i Firmenbuch under østrigsk ret, idet FBDV’s § 4, stk. 2, foreskriver, at tilladelse til at søge i Firmenbuch i henhold til FBG’s §§ 34 ff. ikke indebærer en ret til – ud over søgningen i oplysningerne – at udnytte disse.
 49 Den omstændighed, at der betales for adgangen til oplysningerne i en database, har i overensstemmelse med i de i denne doms præmis 39 og 42 anførte overvejelser ingen betydning for, om et forbud mod videreanvendelse af disse oplysninger er af økonomisk karakter eller ej, på den betingelse, at denne betaling ikke i sig selv har en sådan karakter, at den begrunder, at den omhandlede aktivitet skal anses for økonomisk. I det omfang betalingen for adgang til oplysningerne er begrænset og må anses for uløseligt knyttet til denne, kan påberåbelsen af ophavsrettigheder med det formål at beskytte disse oplysninger og mere præcist at forhindre deres videreanvendelse ikke anses for at være en økonomisk aktivitet. En sådan påberåbelse er således under disse omstændigheder uløseligt knyttet til tilrådighedsstillelsen af oplysningerne.
 50 Endelig må det bemærkes, for så vidt som den forelæggende ret har spurgt, hvorvidt OSI-direktivet vil kunne påvirke svaret på det første og andet spørgsmål, at i overensstemmelse med det i niende betragtning til direktivet anførte indeholder dette direktiv ingen forpligtelse til at tillade videreanvendelse af dokumenter. I øvrigt reguleres adgangen til oplysningerne i Firmenbuch ikke af BGW, som er den lov, hvorved Republik Österreich har gennemført OSI-direktivet. Det følger heraf, at dette direktiv er uden relevans for bestemmelsen af, hvorvidt en nægtelse af tilladelse til videreanvendelse af oplysninger i sammenhæng med hovedsagen er af økonomisk karakter eller ej.
 51 Henset til samtlige de ovenfor anførte betragtninger skal det første og det andet spørgsmål besvares med, at en offentlig myndigheds aktivitet, som består i at lagre oplysninger, som virksomhederne er tvunget til at meddele på grundlag af retlige forpligtelser, i en database og i at give interesserede personer adgang til at foretage søgninger i disse oplysninger og/eller levere genparter i papirform deraf, ikke udgør en økonomisk aktivitet, og at denne myndighed derfor ikke kan anses for en virksomhed som omhandlet i artikel 102 TEUF. Den omstændighed, at disse søgninger eller leveringer af genparter foregår mod vederlag foreskrevet ved lovgivning og ikke direkte eller indirekte fastsat af den omhandlede enhed, kan ikke ændre den retlige kvalifikation af aktiviteten. Derudover udøver en sådan offentlig myndighed heller ikke en økonomisk aktivitet, hvis den forbyder enhver anden anvendelse af oplysningerne, idet den påberåber sig den sui generis-beskyttelse, som den er tildelt i henhold til artikel 7 i direktiv 96/9 som fremstiller af den omhandlede database eller enhver anden intellektuel ejendomsret, og den kan således ikke anses for en virksomhed som omhandlet i artikel 102 TEUF i forbindelse med denne aktivitet.
 52 Under hensyn til besvarelsen af det første og det andet spørgsmål, og henset til det tredje spørgsmåls subsidiære karakter, er


text:
Louis Vuitton Calf Leather Ballerina i Royal
 Louis Vuitton Calf Leather Ballerina i Royal lige noget for dig.Det er et stykke arbejde, som fuldt ud kunne stå for LV s stype og ånd.Dens aldrig-out-date design er så attraktiv, at du ikke kan flytte dine øjne mod det.Sin fine form og høj kvalitet...
 1,653.2 DKK 571.3 DKK
 Louis Vuitton Debbie Ballerina i Encre
 Louis Vuitton Debbie Ballerina i Encre lige noget for dig.Det er et stykke arbejde, som fuldt ud kunne stå for LV s stype og ånd.Dens aldrig-out-date design er så attraktiv, at du ikke kan flytte dine øjne mod det.Sin fine form og høj kvalitet vil...
 1,680.9 DKK 599.1 DKK
 Louis Vuitton Damier Flats For Wowen Sko Cream
 Louis Vuitton dybt forstå en række forskellige strategier for at fastholde sin legendariske, klassiske, ædle følelse af value.today har navnet Louis Vuitton nu spredt over hele verden, bliver symbolet på fineste mode, rejseartikler.I kortfattede...
 2,036.0 DKK 599.1 DKK
 Louis Vuitton Monogram Vernis Ballerina i Noir
 Louis Vuitton Monogram Vernis Ballerina i Noir lige noget for dig.Det er et stykke arbejde, som fuldt ud kunne stå for LV s stype og ånd.Dens aldrig-out-date design er så attraktiv, at du ikke kan flytte dine øjne mod det.Sin fine form og høj...
 1,669.8 DKK 588.0 DKK
 Louis Vuitton Flats lærred Bowknot For Kvinder Brown Shoes
 2,052.6 DKK 615.7 DKK
 Louis Vuitton Open Toe Initialer Flade i Lys Guld
 1,586.6 DKK 649.0 DKK
 Louis Vuitton Flats lærred bowknot Sort
 Louis Vuitton dybt forstå en række forskellige strategier for at fastholde sin legendariske, klassiske, ædle følelse af value.today, har navnet Louis Vuitton nu spredt over hele verden, bliver symbolet på den fineste mode, rejseartikler.I...
 Louis Vuitton Flats Canvas bowknot New Grey
 Louis Vuitton dybt forstå en række forskellige strategier for at fastholde sin legendariske, klassiske, ædle følelse af value.today, har navnet Louis Vuitton nu spredt over hele verden, bliver symbolet på fineste mode, rejseartikler.I kortfattede...
 Louis Vuitton Sko Open Toe Monogram Idylle i Noir
 1,658.7 DKK 660.1 DKK
 Louis Vuitton Open Toe Initialer Flade i Brown
 Louis Vuitton Shoes almindeligvis elsket med en masse mennesker, sandsynligvis den virkelighed, at Louis Vuitton mærke mærke insistere delikat, kvalitet, hyggelig & quot; rejser & quot; kollegium af troede som design og stil og stil afgang...
 1,597.7 DKK 604.6 DKK
 Louis Vuitton Calf Leather Ballerina i Noir
 Louis Vuitton Calf Leather Ballerina i Noir lige noget for dig.Det er et stykke arbejde, som fuldt ud kunne stå for LV s stype og ånd.Dens aldrig-out-date design er så attraktiv, at du ikke kan flytte dine øjne mod det.Sin fine form og høj kvalitet...
 Louis Vuitton Damier Flats Bowknot til kvinder Blå
 Louis Vuitton Damier Canvas Dejlig Ballerina Brown
 vores Louis Vuitton sko til kvinder er altid på mode i denne foranderlige æra, vil billige louis vuitton damier canvas dejlig ballerina brun med lav pris helt sikkert give dig en stor overraskelse. Vi kan give dig stor rabat, når du bestiller. Herfra...
 2,024.9 DKK 676.7 DKK
 Louis Vuitton Sko Open Toe Monogram


text:
Idylle in Blue
 1,558.9 DKK 676.8 DKK
 Louis Vuitton Calf Leather Ballerina i Violet
 Louis Vuitton Calf Leather Ballerina i Violet lige noget for dig.Det er et stykke arbejde, som fuldt ud kunne stå for LV s stype og ånd.Dens aldrig-out-date design er så attraktiv, at du ikke kan flytte dine øjne mod det.Sin fine form og høj...
 1,647.6 DKK 565.8 DKK
 Louis Vuitton Monogram Multicolore Ballerina in Blue
 Louis Vuitton Monogram Multicolore Ballerina i blå er til dig.Det er et stykke arbejde, som fuldt ud kunne stå for LV s stype og ånd.Dens aldrig-out-date design er så attraktiv, at du ikke kan flytte dine øjne mod det.Sin fine form og høj kvalitet...
 1,675.4 DKK 593.5 DKK
 Louis Vuitton Monogram Multicolore Ballerina i Amarante
 Louis Vuitton Monogram Multicolore Ballerina i Amarante lige noget for dig.Det er et stykke arbejde, som fuldt ud kunne stå for LV s stype og ånd.Dens aldrig-out-date design er så attraktiv, at du ikke kan flytte dine øjne mod det.Sin fine form og...
 Louis Vuitton Shoes Patent Leather Loafer i Noir
 1,597.7 DKK 660.1 DKK


text:
Dom om energiafgifter for Bornholms Elproduktion A/S
 22. december 2017 SKAT var berettiget til at opkræve i alt 14.022.278 kr. i yderligere energiafgifter for 2007-2009, fordi kraftvarmeværket ikke havde anvendt en korrekt opgørelsesmetode.
 Orientering om Udbudsret - uge 48 - 49 2017
 21. december 2017 Siden sidste Orientering om Udbudsret er der offentliggjort tre kendelser fra Klagenævnet for Udbud, en dom fra EU-Domstolen og en dom fra Retten i Roskilde.
 Tak for endnu et vellykket år med DPO-uddannelsen
 21. december 2017 Tak for endnu et vellykket år med DPO-uddannelsen, og til alle de mange engagerede deltagere, der har været en del af vores uddannelse i løbet af 2017. På grund af den store efterspørgsel, kan vi med stor glæde fortælle, at vi vil tilbyde DPO-uddannelsen igen i 2018.
 Højesteretsdom om værdiansættelse af anparter
 21. december 2017 Højesteret har i en principiel dom givet Skatteministeriet medhold i, at der ikke består et retskrav på, at værdiansættelse af aktier og anparter skal ske på grundlag af værdiansættelsescirkulæret fra 1982 eller efter TSS-cirkulære 2000-09 og 2000-10. Værdien skulle fastsættes til handelsværdien, og skattemyndighederne havde med rette udøvet et skøn over denne værdi.
 21. december 2017 Østre Landsret har i en ny afgørelse pålagt en likvidator konkurskarantæne i samlet 10 år i forbindelse med likvidationen af en række selskaber. Likvidator havde udgjort ledelsen i selskaberne i ca. fem uger inden selskaberne gik konkurs.
 Ikke fuld afgift af leasingbil
 19. december 2017 Højesteret fandt modsat landsretten, at der ikke var hjemmel for SKAT til at opkræve fuld registreringsafgift af et køretøj som følge af, at leasingselskabet havde foretaget ændringer af den af SKAT godkendt leasingkontrakt efter godkendelsen.
 18. december 2017 Hvis en firmabil er indregistreret til blandet privat og erhvervsmæssig benyttelse, er det med til at skabe en stærk formodning for, at bilen står til privat rådighed for en hovedaktionær.
 Tilbagebetalingskrav i patientskadesag afvist
 18. december 2017 Højesteret fandt i to nye domme, at Region Syddanmark ikke kunne kræve udbetalte patientskadeerstatninger tilbagebetalt. Regionen havde udbetalt erstatning og godtgørelse på baggrund af afgørelser fra Patientforsikringen (nu Patienterstatningen), som Patientankenævnet (nu Ankenævnet for Patienterstatningen) efterfølgende ophævede.
 Frifindelse i sagen om Roskilde bank
 18. december 2017 Blandt andet på baggrund af en utilstrækkelig tabsopgørelse endte Danmarks største retsopgør som følge af finanskrisen med frifindelse.
 Tilskadekomst til julefrokost ikke en arbejdsskade
 18. december 2017 En kvinde besvimede under julefrokosten på sit arbejde, hvorpå hun faldt, vred sit knæ og slog det ned i nogle fliser. Hun fik herefter konstateret en meniskskade, der af arbejdsskademyndighederne blev anerkendt som en arbejdsskade. Sagen blev af arbejdsgiverforsikringsselskabet indbragt for landsretten, som vurderede, at meniskskaden ikke kunne anerkendes.
 Erstatningskrav for patientskade forældet
 18. december 2017 Ankenævnet for Patienterstatningen blev frifundet i en sag, hvor sagsøgerens mulige krav om erstatning for en eventuel skade i form af gener i foden efter et operationsforløb var forældet på anmeldelsestidspunktet.
 Leder af botilbud pålagt erstatningsansvar
 15. december 2017 Direktør for og daglig leder af et botilbud blev pålagt erstatningsansvar, idet han burde have indset på et tidligere tidspunkt


text:
(”håbløshedstidspunktet”) end konkursen, at der ikke var grundlag for at lade driften fortsætte.
 Groft uforsvarlig forretningsførelse medførte konkurskarantæne
 15. december 2017 Direktør blev pålagt konkurskarantæne henset til bl.a. drift efter håbløshedstidspunktet samt ikke-forretningsmæssigt begrundede overførsler til moderselskabet. Karantæneperioden blev fastsat til to år henset til sagsbehandlingstiden.
 Tilsidesættelse af ledelsesmæssige forpligtelser gav konkurskarantæne
 15. december 2017 To direktører blev pålagt konkurskarantæne henset til, at direktørerne havde tilsidesat flere af deres ledelsesmæssige forpligtelser, mens en tredje direktør blev pålagt konkurskarantæne, idet han indgik i en stråmandskonstruktion.
 15. december 2017 Direktør blev pålagt konkurskarantæne i tre år – selvom kendelse i sagen først blev afsagt mere end et år efter dekretets afsigelse – henset til bl.a. manglende samarbejde med kurator efter dekretets afsigelse.
 Stråmand indsat som direktør fik pålagt konkurskarantæne
 15. december 2017 Direktør blev pålagt konkurskarantæne navnlig henset til, at direktøren havde drevet forretning, der havde haft til formål metodisk og systematisk at medvirke til konkursmisbrug og konkursrytteri.
 Fortrolighed i interne undersøgelser
 12. december 2017 Retten til fortrolighed mellem advokat og klient er i den senere tid blevet udfordret i forbindelse med virksomheders interne undersøgelser af mulige lovovertrædelser. Og det skaber bekymring blandt både advokater og virksomheder.
 Corte constitutiozionale overbeviser EU-Domstolen
 11. december 2017 Dagen før Ajos-dommens et års fødselsdag satte EU-Domstolen et nuanceret punktum i et langvarigt drama mellem Domstolen og Corte costituzionale. Et drama, der på mange måder ligner det, som udspillede sig mellem Domstolen og Højesteret i Ajos, men som endte anderledes udramatisk.
 11. december 2017 Ved opgørelsen af handelsværdien af en udlejet ejerlejlighed mellem et selskab og en eneanpartshaver udgjorde udlejningen ikke en værdiforringende omstændighed.
 Kammeradvokaten er nomineret til Karnovs Nytænkerpris 2018
 5. december 2017 Karnov Group har indstillet Kammeradvokaten/ Advokatfirmaet Poul Schmith til Karnovs Nytænkerpris 2018 for udvikling af Konkursportalen.dk.
 Konsortier – hvad skal ordregiver være opmærksom på?
 5. december 2017 Konsortiers deltagelse i udbudsprocedurer har været anset for positivt i en udbudsretlig kontekst, men har længe været omdiskuteret i konkurrenceretten. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens forestående revision af vejledningen om konsortier, der retter sig mod virksomheder, aktualiserer emnet. Artiklen giver et overblik over, hvordan ordregivere bør forholde sig til konsortier i lyset heraf.
 Tilbudsoptimering i udbud med forhandling
 5. december 2017 Udbudsretlige forhandlinger adskiller sig i mange henseender fra de forhandlinger, som private virksomheder gennemfører i forbindelse med traditionel, kommerciel aftaleindgåelse. Klagenævnet for Udbud har fra flere vinkler godkendt en gennemprøvet metode til at optimere tilbudsgivernes tilbud på en for ordregiver hensigtsmæssig måde.
 Voldgiftsretten ej kompetent i forhold til spørgsmål om genansættelse
 5. december 2017 Moderniseringsstyrelsen fik i tilkendegivelse af 24. november 2017 medhold i, at en voldgiftssag ikke kunne munde ud i en afgørelse om genansættelse, når den ene part ikke ønskede ansættelsesforholdet opretholdt, jf. Akademiker-overenskomstens § 22, stk. 10.
 Orientering om Udbudsret - uge 46 - 47 2017
 5. december 2017 Siden sidste orientering er der offentliggjort to kendelser fra Klagenævnet for Udbud og et generaladvokatsforslag til afgørelse i en præjudiciel sag for EU-Domstolen.
 4. december 2017 Advokatfirmaet Poul Schmith har rådgivet den amerikanske virksomhed Brain


text:
Sentinel, Inc. i forbindelse med køb af et epilepsialarm-system fra det danske selskab IctalCare A/S for et ikke offentliggjort beløb.
 Digitaliseringen af udbud
 4. december 2017 Endnu bedre indkøb og til en skarpere pris med dynamiske indkøbssystemer og E-auktion. Hvad skal der til for at få dette sat i værk?
 4. december 2017 Kan interne dokumenter udvekslet i en tværkommunal arbejdsgruppe for et indkøbsfællesskab undtages fra aktindsigt? En ikke-offentliggjort afgørelse fra Klagenævnet for Udbud giver svaret.
 Opsigelse med forkortet opsigelsesvarsel ikke berettiget
 29. november 2017 En arbejdsgiver kan kun medregne en deltidssygemeldt medarbejders faktiske sygefravær ved beregningen af sygedage efter 120-dagesreglen. Søn- og helligdage samt arbejdsfri dage skal ikke medregnes som ved en fuldtidssygemelding.
 29. november 2017 En arbejdsgiver er ikke forpligtet til at acceptere en sygemeldt medarbejders tilbud om at vende tilbage på deltid. Derfor er arbejdsgiverens afvisning af et sådant tilbud også uden betydning for beregningen af antal sygedage efter 120-dagesreglen.
 Erhvervsstyrelsen har lanceret Planinfo.dk
 28. november 2017 Erhvervsstyrelsen har den 1. november 2017 lanceret hjemmesiden Planinfo.dk, som indeholder information og vejledning om planloven og planlægning fra Erhvervsstyrelsen til kommunerne.
 Fortolkning af lokalplan og lighedsgrundsætningen
 28. november 2017 Retten i Kolding har fastslået, at et afslag på en ansøgning om nedrivning og opførelse af et nyt sommerhus i første klitrække krævede tilladelse og ikke var i strid med lighedsgrundsætningen.
 Erstatningskrav mod kommune forældet
 27. november 2017 Østre Landsret har fastslået, at den absolutte forældelsesfrist for et erstatningskrav, som en ejer af en ejendom med jordforurening retter mod en kommune i anledning af kommunens sagsbehandling i forureningssagen, ikke er den lange frist på 30 år (erstatning for miljøskade), men derimod lovens almindelige frist på 10 år (erstatning uden for kontrakt).
 Lovliggørelse af bådebro
 27. november 2017 Retten i Svendborg frifandt ved dom af 29. september 2017 Kystdirektoratet i en sag om retlig lovliggørelse af en bådebro.
 Handicap forudsætter ikke en lægeligt diagnosticeret sygdom
 24. november 2017 Højesteret har tilkendt en opsagt kvindelig medarbejder en godtgørelse svarende til 12 måneders løn. Medarbejderen havde ikke på opsigelsestidspunktet en lægeligt diagnosticeret lidelse, men Højesteret fandt alligevel, at arbejdsgiveren burde have været bekendt med, at medarbejderen var handicappet. Højesteret fandt endvidere ikke, at arbejdsgiveren havde opfyldt sin pligt til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger.
 Opsigelsen ikke begrundet i medarbejderens eventuelle handicap
 24. november 2017 Højesteret har frifundet en arbejdsgiver for betaling af en godtgørelse for forskelsbehandling på grund af handicap i forbindelse med en opsigelse. Højesteret tog ikke stilling til, om medarbejderen var handicappet, idet Højesteret fandt, at opsigelsen var begrundet i medarbejderens adfærd. Højesteret konstaterede dog, at det ikke er afgørende for, om der foreligger et handicap, om der på opsigelsestidspunktet foreligger en lægeligt diagnosticeret sygdom/lidelse.
 Orientering om Udbudsret - uge 44 - 45 2017
 22. november 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort to kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Højesteretsdomme om opgørelsen af kommanditisters fradragskonto
 21. november 2017 Højesteret fastslår i to nye domme, at kommanditisterne ikke kunne medtage selvskyldnerkautioner på deres fradragskonti, fordi det ikke var bevist, at kautionen indebar en


text:
forpligtelse ud over kommanditisternes hæftelse for stamkapitalen.
 Dom i KASI-sagerne
 20. november 2017 Østre Landsret har givet KASI ApS og familien bag medhold i, at sponsorater og tilskud var erhvervsmæssigt begrundede, og at der derfor ikke skulle ske beskatning af familien. Samtidig har landsretten bestemt, at SKAT skal foretage en ny vurdering af, i hvilket omfang KASI ApS har fradragsret.
 17. november 2017 Vejledningen om automatiske afgørelser og profilering gennemgår de bestemmelser i databeskyttelsesforordningen, som omhandler afgørelser som f.eks. myndighedsafgørelser eller afslag på eller godkendelse af låneansøgninger uden menneskelig indblanding på beslutningstagerens side.
 16. november 2017 Kammeradvokaten lancerer nu Konkursportalen.dk - et ambitiøst digitalt værktøj, der skal skabe øget transparens i konkursbehandlingen samt underbygge forventningsafstemning mellem kurator og kreditor i konkursboer.
 Skatteministeriet vinder sag om adgangen til ekstraordinær genoptagelse
 15. november 2017 Østre Landsret har givet Skatteministeriet medhold i en sag om adgangen til ekstraordinær genoptagelse efter den før 1. januar 2013 gældende skatteforvaltningslovs § 33, stk. 3.
 Udbud af advokatbistand til Ankenævnet for Patienterstatningen afgjort
 14. november 2017 Styrelsen for Patientsikkerhed sendte i august Ankenævnet for Patienterstatningens behov for advokatbistand ved retssager og anden juridisk rådgivning i udbud. Resultatet af udbudsrunden er netop blevet offentliggjort.
 Det skattemæssige virkningstidspunkt for en fusion
 8. november 2017 Østre Landsret har afsagt dom i to sager, der drejede sig om det skattemæssige virkningstidspunkt for en grænseoverskridende, koncernintern fusion.
 Orientering om Udbudsret - uge 42 - 43 2017
 6. november 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort tre kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 200 dage tilbage: Er I klar til skærpede persondataregler?
 6. november 2017 Nedtællingen frem mod den 25. maj 2018 og de nye skærpede persondataregler i Databeskyttelsesforordningen er i fuld gang. Er I kommet i gang med forberedelserne?
 Datatilsynet: Kritik af statslige myndigheders behandling af personoplysninger
 6. november 2017 Datatilsynet har offentliggjort otte udtalelser med kritik af syv ud af otte statslige myndigheders manglende overholdelse af sikkerhedsregler ved behandling af personoplysninger. Sagerne er interessante, fordi tilsynet udtaler sig generelt om bl.a. dataansvarliges pligt til at føre kontrol med databehandlere.
 Ny databeskyttelseslov fremsat for Folketinget
 6. november 2017 Vi bringer en guide til hovedtrækkene i det nye lovforslag til databeskyttelsesloven og sætter fokus på, hvad der er nyt i forhold til de gældende regler i persondataloven samt i forhold til databeskyttelsesforordningen.
 Nye retningslinjer: Anmeldelse af brud på persondatasikkerheden
 6. november 2017 Databeskyttelsesforordningen stiller krav til den dataansvarlige om anmeldelse og underretning ved brud på persondatasikkerheden. Notifikationspligten afhænger af en risikovurdering, og i et nyt udkast til vejledning bidrager Artikel 29-Gruppen nu med operationelle retningslinjer for denne vurdering.
 Beskæftigelsesministeriet frifundet i sag om påstået overtrædelse af EU-retten
 3. november 2017 Østre Landsret har i dom af 23. oktober 2017 frifundet Beskæftigelsesministeriet i en sag, hvor sagsøgerne gjorde gældende, at sagsøgernes rettigheder i henhold til arbejdstidsdirektivets artikel 7, stk. 2, 2. pkt., var blevet overtrådt.
 3. november 2017 Kammeradvokaten/ Advokatfirmaet Poul Schmith har bistået de nye ejere med købet. Læs mere her.
 Ny vejledning om reglerne om politisk eksponerede personer
 31. oktober 2017 Reglerne om


text:
politisk eksponerede personer fremgår af hvidvaskloven, der senest blev ændret i juni 2017. Finanstilsynet har for nylig udsendt en vejledning til reglerne, der indeholder en værdifuld uddybning af reglerne om PEP’er, og hvorledes de skal håndteres i praksis.
 FAQ om persondataret
 25. oktober 2017 Datatilsynet har udgivet en ny FAQ, dvs. en Frequently Asked Questions, hvor borgere, virksomheder og offentlige myndigheder kan finde svar på ofte stillede spørgsmål til tilsynet.
 Orientering om Udbudsret - uge 40 - 41 2017
 23. oktober 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort seks kendelser fra Klagenævnet for Udbud og én dom fra EU-Domstolen.
 Værdiansættelse – interesseforbundne parter
 23. oktober 2017 Landsretten har omgjort en dom fra byretten, hvorefter en fast ejendom kunne overdrages fra selskab til hovedaktionær til en værdi svarende til den senest offentliggjorte ejendomsvurdering.
 Økonomisk Ugebrev: Kammeradvokaten investerer i fremtiden
 22. oktober 2017 Økonomisk Ugebrev har netop udgivet deres årlige analyse af den danske advokatbranche. Ugebrevet sætter i år særligt fokus på, hvordan Kammeradvokaten investerer i fremtiden bl.a. med nye rådgivningsområder, nyt kontor i Aarhus og ambitiøs digital strategi.
 Offentliggørelse af oplysninger i finansielle rapporter
 16. oktober 2017 En udsteder er altid omfattet af reglerne om offentliggørelse af intern viden. Det er imidlertid ikke i alle tilfælde klart, hvilke oplysninger i finansielle rapporter, der udgør intern viden. Finanstilsynet har udsendt en ny vejledning, der belyser, hvad Finanstilsynet lægger vægt på i definitionen af intern viden.
 Kammeradvokaten indgår partnerskab med Got Ethics
 13. oktober 2017 Kammeradvokaten har indgået et formelt samarbejde med det danske firma Got Ethics om levering af integrerede whistleblowerløsninger til både den private og den offentlige sektor.
 11. oktober 2017 Det er blevet muligt at oprette en fremtidsfuldmagt fra og med den 1. september 2017.
 Orientering om Udbudsret - uge 38 - 39 2017
 9. oktober 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort fem kendelser fra Klagenævnet for Udbud og en dom fra Retten i første instans.
 Principiel højesteretsdom om ejendomsavancebeskatning
 9. oktober 2017 Fortjeneste ved afståelse af landbrugsejendom, som var overført fra landzone til byzone og herefter overtaget af kommunen efter planlovens § 47 a, var ikke skattefri, idet afståelsen ikke var sket som følge af ekspropriation. Dette gjaldt selvom den øgede ejendomsbeskatning førte til, at det ikke længere var rentabelt at drive landbrugsvirksomhed på arealerne.
 Forskningsprojekt: Udvikling af intelligente sagsbehandlingssystemer
 6. oktober 2017 Kammeradvokaten/ Advokatfirmaet Poul Schmith indgår som partner i forskningsprojektet EcoKnow i samarbejde med bl.a. IT-Universitetet. Innovationsfonden investerer 16 mio. i projektet, der løber i fire år.
 4. oktober 2017 Østre Landsret har afsagt en principiel dom om aktindsigt i miljøoplysninger. Aktindsigtsafgørelsen var hverken i strid med reglerne i persondatadirektivet, miljøoplysningsdirektivet, EU's charter om grundlæggende rettigheder eller EMRK art. 8.
 Klagenævnets kendelse i sagen SimaTech A/S mod Region Sjælland
 2. oktober 2017 Klagenævnet har den 27. september 2017 afsagt kendelse i sagen SimaTech A/S mod Region Sjælland.
 Ny dom fra Højesteret om naturbeskyttelse af søer etableret uden tilladelse
 28. september 2017 Højesteret stadfæstede 18. september 2017 Østre Landsrets dom om naturbeskyttelse af to søer etableret uden


text:
tilladelse efter vandløbsloven og planloven. Højesteret tiltrådte dermed Natur- og Miljøklagenævnets afgørelse af samme spørgsmål.
 Erstatning for påbud om naturvenlig skovdrift
 28. september 2017 Østre Landsret fastsatte i dom af 27. juni 2017 erstatningen for tab lidt som følge af et påbud efter skovloven om naturvenlig drift af bøge- og egeskov i et Natura 2000-område.
 Advokat Lene Damkjær Christensen fylder 50 år
 28. september 2017 Specialist i ansættelsesret og associeret partner hos Kammeradvokaten Lene Damkjær Christensen fylder 50 år 2. oktober.
 Udvidede investeringsmuligheder for ikke-erhvervsdrivende fonde
 27. september 2017 Den 16. september 2017 er reglerne om anbringelse og bestyrelse af fondes midler blevet ændret, således at ikke-erhvervsdrivende fonde fremover også kan investere i aktier, hvor beslutningen om udbytte er truffet af selskabets bestyrelse. Kredsen af selskaber, som fonde omfattet af fondsloven kan investere i, er således med ændringen blevet udvidet.
 Orientering om Udbudsret - uge 36-37 2017
 27. september 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort to kendelser fra Klagenævnet for Udbud og en dom fra EU-Domstolen.
 Bygningsreglementet 2018 og den kommende certificeringsordning
 27. september 2017 Det nye bygningsreglement 2018, som forventes at træde i kraft ved årsskiftet, har fokus på at skabe konsistente og dokumenterbare krav, ensartede kravsbestemmelser og en mere tematiseret og emneinddelt struktur med det formål at give et mere samlet og overskueligt bygningsreglement.
 Ny dom fra Vestre Landsret om nabogener fra motorvej
 27. september 2017 Vestre Landsret frifandt ved dom af 7. juli 2017 Vejdirektoratet i en sag om nabogener som følge af en nyetableret motorvej. Byretten kom til et andet resultat.
 Planklagenævnets første PKNO er offentliggjort
 27. september 2017 Planklagenævnet har lanceret ”Planklagenævnet orienterer” (PKNO).
 Er du opmærksom på fristen for registrering af reelle ejere?
 27. september 2017 Fristen for virksomheders forpligtelse til at registrere oplysninger om reelle ejere udløber den 1. december 2017. Manglende registrering inden for fristen kan medføre bødestraf.
 Advokat Hanne Marthine Møller Jensen styrker faglig profil
 26. september 2017 Du kan her læse advokat Hanne Marthine Møller Jensens svar på to hurtige spørgsmål om CBS Executive Bestyrelsesuddannelsen 2017.
 Ny kendelse - fire sager afgjort på en gang
 26. september 2017 Tidligere Højesteretspræsident Børge Dahl har den 19. september 2017 afgjort fire sager mellem faglige organisationer og Moderniseringsstyrelsen om overenskomster på skoleområdet.
 Udbudsloven og den danske retstradition
 25. september 2017 Inden udbudsloven havde ordregivere en direktivtekst og praksis at rette sig efter. Alle øvrige bidrag til forståelsen af de udbudsretlige regler var reelt blot litterære indspark til forståelsen af retstilstanden. Med udbudsloven og lovbemærkningerne ændrede dette sig. På bagkanten af en række kendelser fra Klagenævnet for Udbud ved vi nu lidt mere om, hvordan nævnet vil gå til lovbemærkningerne.
 Stort besparelsespotentiale på facility managementområdet
 25. september 2017 Kommunerne har gode muligheder for at frigøre ressourcer til mere borgernær velfærd. Ressourcerne kan blandt andet frigøres gennem øget grad af professionalisering på facility managementområdet, hvor der ses at være et effektiviseringspotentiale på op mod 1,7 mia. kr.
 Offentliggørelse af evalueringsmetoder
 22. september 2017 Klagenævnet for Udbud afsagde den 8. august 2017 en længe ventet


text:
kendelse om udbudslovens krav til offentliggørelse af evalueringsmetoder. Kendelsen tydeliggør, hvilken forpligtelse ordregivere har til at offentliggøre evalueringsmetoden.
 22. september 2017 Kom indenfor i det berømte Shellhus til en aften med fokus på ny teknologi, krigshistorie og jazz. Kammeradvokaten inviterer til åbent hus på Kulturnatten for femte år i træk.
 Ny kendelse om delydelsesreglen
 21. september 2017 Efter reglerne om sammenlægning gælder, at når en anskaffelse opdeles i delkontrakter, er der udbudspligt for hver enkelt delkontrakt, hvis den samlede værdi af delkontakterne overstiger den relevante tærskelværdi. Under nærmere betingelser kan enkelte delkontrakter dog undtages fra udbud. Ny kendelse fra Klagenævnet for Udbud kaster lys over disse betingelser, og i lyset heraf er det relevant at opsummere, hvornår kontrakter kan indgås efter reglen om delydelser.
 Organisation skulle ikke orienteres om stillingsændringer
 20. september 2017 En statslig styrelse var berettiget til ikke at informere den faglige organisation om, at fire medarbejdere som led i udflytningen fremover skulle have deres arbejdssted i Nykøbing Falster frem for i København.
 Suveræne Danmark – ny rapport om danskernes fortællinger om EU, suverænitet og grundlovens § 20
 20. september 2017 Ny rapport kaster lys over danskernes fortællinger om EU og suverænitet. Rapporten viser, at ”suverænitet” ofte er afgørende i EU-debatten og påpeger forskelle mellem danskernes opfattelse af ”suverænitet” og indholdet af grundlovens paragraf 20.
 Advokatfirmaet Poul Schmith skal gennemføre uvildig undersøgelse af 22 personalesager i Aarhus Kommune
 15. september 2017 Det bliver Advokatfirmaet Poul Schmith, der skal gennemføre en uvildig advokatundersøgelse af 22 personalesager i Teknik og Miljø-forvaltningen i Aarhus Kommune.
 15. september 2017 Arbejdsgiver havde ikke anledning til at antage, at medarbejder var udsat for en arbejdsmæssig belastning, som oversteg, hvad hun kunne magte, og at der var behov for at træffe særlige forholdsregler for at lette hendes arbejdsbyrde. Arbejdsgiveren var derfor heller ikke erstatningsansvarlig for medarbejderens arbejdsrelaterede psykiske sygdom.
 Knæskade under løbetur var en ulykke
 15. september 2017 I forbindelse med en løbetur fik en kvinde stærke smerter i knæet. Der skete ikke noget pludseligt eller uventet – udover, at kvinden fik smerter. Der var alligevel tale om en ulykke i forsikringsbetingelsernes forstand.
 Orientering om Udbudsret - uge 34-35 2017
 14. september 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort syv kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 13. september 2017 Kammeradvokaten har udviklet nyt digitalt værktøj, der gør det muligt for virksomheder og myndigheder nemt at teste, om de lever op til de nye persondataregler, der finder anvendelse fra maj 2018.
 Nye regler om gaveomstødelse
 13. september 2017 Lov nr. 550 af 30. maj 2017 ændrer reglerne om omstødelse af gaver mellem nærtstående og indfører bl.a. skærpede krav til at afværge omstødelse.
 Krydstogtsejlads er ikke omfattet af tonnageskatteordningen
 13. september 2017 Skatteministeriet har i en principiel dom fået medhold i, at et skib, som blev anvendt til krydstogtsejlads, ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, fordi det omfattes af undtagelsesbestemmelsen om skibe, der anvendes til sports-, udflugts- og fritidsformål.
 Likvidator pålagt konkurskarantæne i samlet 12 år
 12. september 2017 Sø- og Handelsretten har pålagt en likvidator konkurskarantæne i 12


text:
år for hvervet som likvidator i fire selskaber.
 Kammeradvokaten ansætter professor Grith Skovgaard Ølykke
 12. september 2017 Kammeradvokaten har pr. 1. september ansat Grith Skovgaard Ølykke som erhvervsjuridisk rådgiver, Director i firmaets EU- og markedsreguleringsteam.
 12. september 2017 Banken D’s omtvistede tilgodehavende, et Fair Value Make-Whole Amount i henhold til en obligation, mod Amagerbanken under konkurs udgjorde renter efter konkursdekretets afsigelse og havde status som efterstillet krav efter konkurslovens § 98.
 Kurator pålagt erstatningsansvar
 11. september 2017 Retten i Randers har pålagt en kurator erstatningsansvar i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse ud af et konkursbo, hvor tre medarbejdere blev opsagt i strid med ligebehandlingsloven.
 Ugyldige tillægsforsikringer
 11. september 2017 Retten i Roskilde har kendt ledelsens beslutning om at tegne 120 tillægsforsikringer ugyldige i medfør af selskabsloven og lov om finansiel virksomhed.
 Anders Thede Bossen bliver associeret partner hos Kammeradvokaten
 6. september 2017 Kammeradvokaten har pr. 1. september ansat advokat Anders Thede Bossen som associeret partner i firmaets IT- og Digitaliseringsteam. Anders kommer fra en stilling som afdelingsleder for Legal Consulting hos Rambøll Management.
 Danske regler om transport af svin er ikke i strid med EU-retten
 5. september 2017 Højesteret har fastslået, at de danske regler om indvendig etagehøjde og lastetæthed ved transport af svin og smågrise, er i overensstemmelse med EU-retten.
 Milena Anguelova Krogsgaard udnævnes til juniorpartner
 1. september 2017 Milena Anguelova Krogsgaard er udnævnt til juniorpartner. Læs mere om Milenas baggrund og rådgivningsområder her.
 Orientering om Udbudsret - uge 32-33 2017
 28. august 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort to kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 Erhvervsdrivende fond meddelt afslag på tilladelse til ændring af uddelingsbestemmelse i vedtægter
 24. august 2017 I kendelse afsagt den 17. juli 2017 har Erhvervsankenævnet stadfæstet Erhvervsstyrelsens afgørelse om afslag på tilladelse til ændring af en bestemmelse i en erhvervsdrivende fonds vedtægter om ligelig uddeling til alle inden for et slægtsled.
 23. august 2017 Ferielovsudvalget har netop afgivet sin betænkning med forslag til en ny ferielov, der lægger op til, at der indføres samtidighedsferie. Hvis forslaget bliver vedtaget, vil de nye regler træde i kraft i september 2020, dog med en overgangsordning.
 Retten åbner dørene for jurastuderende
 21. august 2017 I dag er 24 engagerede jurastuderende mødt op til Kammeradvokatens Sommerakademi 2017. De har meldt sig til fire dages intensivt ræs for at få en snert af, hvordan livet som advokat foregår på kontoret og i retten.
 Højesteret godkender afskedigelse grundet uegnethed
 21. august 2017 Højesteret var enig med landsretten i, at SKAT havde været berettiget til at afskedige en underdirektør. Underdirektøren blev afskediget på grund af en konsulenterklæring, hvor underdirektøren blev fundet uegnet til jobbet fremadrettet.
 Skyldners stadfæstede rekonstruktion ophævet
 21. august 2017 En personlig skyldner fik i 2015 stadfæstet et rekonstruktionsforslag, hvorefter en samlet gæld på ca. 680 mio. kr. blev akkorderet ned til knap 4 procent. Efterfølgende oplysninger viste imidlertid, at der forud for stadfæstelsen hemmeligt var indrømmet en fordringshaver fordele, hvilket førte til skifterettens ophævelse af akkorderingen.
 Skatteministeriet vinder sag om beskatning af en stor erstatning på 200 mio. kr.
 17.


text:
august 2017 I dom afsagt den 16. august 2017 har Højesteret givet Skatteministeriet fuldt medhold i en sag vedrørende den skattemæssige behandling af en erstatning på i alt 225 mio. kr. (inkl. renter) for positiv opfyldelsesinteresse ydet til et dansk selskab.
 Principiel dom om ”direkte følge”-reglen i skatteforvaltningsloven
 16. august 2017 Retten i Viborg (3 dommere) har i en principiel sag givet Skatteministeriet medhold i, at en anmodet ændring af en banks lønsumsafgiftstilsvar ikke var en direkte følge af, at banken havde fået ændret sit momstilsvar. Banken havde derfor ikke krav på ekstraordinær genoptagelse af sit lønsumsafgiftstilsvar.
 15. august 2017 I en ny ombudsmandsudtalelse forholder ombudsmanden sig til anvendelsen af offentlighedslovens § 33, nr. 5 (generalklausulen). Sagen handlede om en journalist, der klagede over, at DTU havde undtaget oplysninger i en ekstern forskningsevalueringsrapport fra aktindsigt. Ombudsmanden gav journalisten medhold.
 15. august 2017 Kommune dømt til at betale godtgørelse på 100.000 kr. til tre tidligere anbragte piger på et opholdssted.
 15. august 2017 Justitsministeriets redegørelse om offentlighedsloven viser, at loven alene har givet anledning til få vanskeligheder eller fortolkningsspørgsmål i øvrigt. Redegørelsen giver ikke svar på, om der med offentlighedsloven er ramt den ”rigtige” balance mellem åbenhed og modstående hensyn. Dette spørgsmål afventer de igangværende politiske forhandlinger om en ændring af offentlighedsloven.
 Ny hvidbog om fællesoffentlig digital arkitektur
 15. august 2017 Digitaliseringsstyrelsen har netop udgivet en hvidbog om fællesoffentlig digital arkitektur. Hvidbogen udspringer af den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi 2016-2020 og fastlægger rammerne for arkitekturarbejdet for sikker og effektiv deling af data og tværgående processer.
 Forslag til ny databeskyttelseslov sendt i høring
 14. august 2017 Denne nyhed indeholder en guide til hovedtrækkene i det nye udkast til lovforslag til databeskyttelsesloven og sætter fokus på, hvad der er nyt i forhold til de gældende regler i persondataloven.
 Corporate Compliance – hvad er compliance...?
 11. august 2017 Corporate Compliance handler om, hvordan en virksomhed definerer, planlægger, organiserer og gennemfører sit arbejde med at overholde de regler, som er generelle og særligt vigtige for virksomheden, sådan som den selv har valgt at definere det.
 Orientering om Udbudsret - uge 30-31 2017
 10. august 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort en dom fra EU-domstolen.
 Kritik af Danmarks hvidvaskindsats
 9. august 2017 Danmarks indsats mod hvidvask kritiseres af international organisation.
 Kammeradvokaten ansætter partner til fast ejendom
 7. august 2017 Kammeradvokaten har ansat advokat Rikke Hoffensetz Andresen, der starter i firmaet den 7. august 2017.
 31. juli 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort fire kendelser fra Klagenævnet for Udbud.
 26. juli 2017 Hvad, hvis Blockchain bliver det samme for banker og advokater, hvad internettet var for mediehusene? Advokat Tanja Lind Melskens udtaler sig om brugen af Blockchain-teknologien i den finansielle sektor.
 Skærpede regler for varsling af prisændringer på realkreditlån
 17. juli 2017 Nye regler medfører en række skærpede krav i forbindelse med varsling af prisændringer på realkreditlån. Reglerne har til formål at øge gennemsigtigheden og mobiliteten på det danske realkreditmarked og trådte i kraft den 1. juli 2017.
 17. juli 2017 Ny dom fra Vestre Landsret, der


text:
i en ”Money-Transfer-sag” fastslår, at SKATs varslingsfrist på seks måneder ikke løber allerede fra det tidspunkt, hvor SKAT har klargjort oplysningerne fra banken til sagsbehandling.
 Orientering om Udbudsret - uge 26-27 2017
 17. juli 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort fem kendelser fra Klagenævnet for Udbud og en dom fra Retten i Første Instans.
 7. juli 2017 Kammeradvokaten/ Advokatfirmaet Poul Schmith har rådgivet BRF i forbindelse med salget af 100 % af aktierne i selskabet Gallerierne Hillerød A/S til en investorgruppe.
 Kammeradvokatens Se perspektivet-legat
 6. juli 2017 "Jeg tror på, at et firma umuligt kan blive så stort som Kammeradvokaten er, uden at det sociale er helt i top," fremhæver cand.jur. Sine Storgaard Larsen.
 Styrker Kammeradvokatens M&A-profil
 5. juli 2017 Ronnie Kandler indtrådte den 1. juli, som partner i Kammeradvokaten Advokatfirmaet Poul Schmith. Ronnie Kandler startede hos Kammeradvokaten den 1. januar i år, og har fået ansvaret for at lede Kammeradvokatens transaktionsteam i tæt parløb med Henrik Kure og Peter Hedegaard Madsen.
 Medarbejder havde krav på forholdsmæssig andel af bonus ved fratrædelse før bonusperiodens udløb
 5. juli 2017 Højesteret har i dom af 30. juni 2017 stadfæstet Sø- og Handelsrettens dom af 27. maj 2016 og derved fastslået, at en medarbejder havde krav på en forholdsmæssig andel af bonus ved fratrædelse før bonusperiodens udløb, idet bonussen blev anset for en ydelse omfattet af funktionærlovens § 17 a, stk. 1, ligesom en progressiv tildeling af bonussen ville være i strid med funktionærlovens § 17 a, stk. 1, jf. § 21.
 Orientering om Udbudsret - uge 24-25 2017
 4. juli 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort tre kendelser fra Klagenævnet for Udbud og en dom fra EU-Domstolen.
 To højesteretsdomme om driftsomkostninger
 3. juli 2017 Højesteret har givet Skatteministeriet medhold i to meget principielle sager om fradragsret for lønomkostninger og om administrativ praksis. Ministeriet fik både medhold i sin fortolkning af statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a, og i at der ikke forelå en administrativ praksis om fradragsret for løn.
 Dom i grundlovssag om stemmeret
 3. juli 2017 Østre Landsret fastslår, at det hverken er i strid med grundloven eller Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, at umyndige personer ikke kan stemme til folketingsvalg. Fire personer havde sagsøgt Økonomi- og Indenrigsministeriet med påstand om, at de skulle have haft lov til at stemme ved folketingsvalget den 18. juni 2015.
 Er du klar til de nye regler om provisionsbetalinger, der træder i kraft den 1. juli 2017?
 30. juni 2017 Den 1. juli 2017 træder de nye regler vedrørende provisionsbetalinger i forbindelse med uafhængig investeringsrådgivning samt porteføljepleje i kraft. Reglerne er en del af implementeringen af MiFID II og har bl.a. til formål at forebygge interessekonflikter.
 Kontorsoldat var ikke funktionær
 29. juni 2017 I en ny dom har Østre Landsret slået fast, at en soldat ikke var funktionær, selvom soldaten helt overvejende var beskæftiget med kontorarbejde.
 Fadøl eller FinTech – om at være student på Folkemødet
 27. juni 2017 Kom med bagom Kammeradvokatens deltagelse på Folkemødet med stud.jur. Emil, der oplevede FinTech, flødeboller, fake


text:
news og flysimulatorer.
 Førsteplads i branchens omdømmeanalyse
 27. juni 2017 Kammeradvokaten er den mest populære virksomhed blandt jurastuderende. Det viser en ny undersøgelse fra Epinion, der er gennemført af brancheforeningen Danske Advokater blandt knap 700 jurastuderende i hele landet.
 26. juni 2017 En ny offentlig privat samarbejdsform er godt på vej i Danmark. SIB eller ”sociale investeringer” medfører synlige resultater og offentlige besparelser på det sociale område.
 To højesteretsdomme om psykiske arbejdsskader
 23. juni 2017 Højesteret har afsagt to domme vedrørende en arbejdstagers tilpasningsreaktion efter overarbejde og øget arbejdsmængde. Den ene dom angik arbejdgiverens erstatningsansvar, mens den anden angik om sygdommen skulle anerkendes som en erhvervssygdom.
 23. juni 2017 Overholdelse af udbudsreglerne er desværre ikke ensbetydende med, at der ikke opstår en statsstøtteretlig fordel for tilbudsgiveren.
 Orientering om Udbudsret - uge 22-23 2017
 22. juni 2017 Siden sidste Orientering er der offentliggjort to kendelser fra Klagenævnet for Udbud og én dom fra de svenske forvaltningsdomstole.
 Forældelsesfristen for differencekrav
 22. juni 2017 Højesteret fandt, at forældelsesfristen på fem år for differencekrav i anledning af en arbejdsskade løber fra tidspunktet for den endelige afgørelse i arbejdsskadesagen.
 Ikke erstatning grundet for sen anmeldelse
 22. juni 2017 Højesteret fandt, at en kvinde, som havde anmeldt en voldtægt 10 dage efter gerningstidspunktet, ikke som krævet i offererstatningsloven havde indgivet anmeldelsen uden unødigt ophold. Der var ikke grundlag for at dispensere fra fristen.
 Landsretsdom om autogenbrugsvirksomheders anvendelse af brugtmomsreglerne
 22. juni 2017 Landsretten har i en principiel dom af 20. juni 2017 fastslået, at autogenbrugsvirksomheder ikke kan anvende brugmomsordningen i forbindelse med salg af reservedele, der er udtaget af totalskadede køretøjer erhvervet fra forsikringsselskaber.
 Skadelidtes aktivitetsniveau ikke uforeneligt med erhvervsevnetab
 22. juni 2017 Et forsikringsselskab havde observeret skadelidte i færd med at cykle, slå græs og træne i fitnesscenter. Ankestyrelsen vurderede herefter, at skadelidte kunne mere end det der fremgik af sagens lægelige akter, og nedsatte derfor hans erstatning for erhvervsevnetab. Da Retslægerådet imidlertid udtalte, at aktiviteterne ikke var uforenelige med det tidligere oplyste, underkendte Højesteret Ankestyrelsens afgørelse.
 22. juni 2017 Pr. 1 juli 2017 træder nye regler om sagkyndig bevisførelse i kraft med en række væsentlige ændringer af reglerne om syn og skøn og sagkyndige erklæringer. Der gælder ikke særlige overgangsregler, hvorfor de nye regler, efter deres ikrafttræden, også vil kunne være relevante for allerede verserende retssager.
 Udbudsdesign i sortimentsudbud – og ESPD dokumentation
 21. juni 2017 Klagenævnet for Udbud har i sin kendelse af 18. maj 2017 i sagen Scan Office A/S mod Moderniseringsstyrelsen taget stilling til ordregivers frihed i forhold til at tilrettelægge et udbud samt dennes undersøgelsespligt ved indhentelse af dokumentation for oplysningerne i ESPD’et.
 Kendelse i sagen om Pihls konkurs
 21. juni 2017 Klagenævnet for Udbud har nu truffet kendelse i sagen om ændringen i identiteten af en prækvalificeret tilbudsgiver, der blev ændret grundet E. Pihl & Søn A/S’ konkurs i august 2013.
 Politisk aftale skærper indsatsen mod hvidvask
 21. juni 2017 Erhvervsministeriet har i dag præsenteret en politisk aftale indeholdende en række væsentlige initiativer til bekæmpelse af hvidvask. Aftalen medfører