text:
Skat.dk: Skatteministeriets kommentar til SKM2010.396.HR - grænsehandel - beskatningssted
 17 Nov 2010 08:58
 Momsvejledning 2010-2 E.2.2
 Højesteret har den 21. juni 2010, jf. SKM2010.396.HR, truffet afgørelse i en principiel sag vedrørende det momsmæssige beskatningssted for transaktionerne i et dansk-tysk grænsehandelsarrangement, der angik salg af jetbåde, jetski og bådtrailere samt våddragter mm. Dommen har betydning for alle salg af varer i tilsvarende grænsehandelskoncepter, herunder f.eks. både og campingvogne eller varige forbrugsgoder i form af elektronikudstyr, hvidevarer mm.
 2. Højesterets dom af 21. juni 2010, jf. SKM2010.396.HR
 Den konkrete bedømmelse skal fastslå, om der er indgået aftale om køb mellem den danske detailforretning og den danske kunde, eller om der er tale om to selvstændige køb mellem henholdsvis den danske detailforretning og et tysk firma og mellem det tyske firma og den danske kunde, hvilket forudsætter, at der ikke allerede er indgået en købsaftale mellem den danske detailforretning og kunden, og at det tyske firma har fået retten til at råde som en ejer over de købte varer.
 De nærmere omstændigheder i sagen var følgende:
 Virksomheden drev detailforretning i Danmark med salg af jetski, jetbåde og bådtrailere samt våddragter mm. (herefter både). Virksomheden markedsførte i årene 1998-2002 over for sine danske kunder et grænsehandelskoncept, hvorefter firmaets varer kunne købes med tysk moms på dengang 16 pct. i stedet for dansk moms på 25 pct., hvis kunden købte båden hos en samarbejdspartner i Tyskland og afhentede båden der.
 Indehaveren af virksomheden havde under sagen forklaret, at nogle af bådene på hans foranledning blev leveret direkte til den tyske samarbejdspartner fra en leverandør uden for Danmark. Virksomheden havde imidlertid trods opfordret hertil ikke fremlagt dokumentation herfor under retssagen. Højesteret lagde derfor til grund, at samtlige både var leveret fra virksomhedens lager i Danmark.
 Højesteret lagde til grund, at bådene blev forevist i virksomhedens forretningslokaler i Danmark. Efter kundens valg af en båd kontaktede virksomheden sin tyske samarbejdspartner og oplyste, at der ville komme en kunde, hvorefter virksomheden transporterede båden til Tyskland. Højesteret fremhævede i denne forbindelse, at den tyske samarbejdspartner ikke i øvrigt drev virksomhed med salg af både. En tysk eller dansk kunde kunne således ikke rette uopfordret henvendelse til den tyske samarbejdspartner i Tyskland med henblik på køb af en jetbåd, og den tyske samarbejdspartner havde ikke noget lager eller fremvisningslokale for både.
 Kunden fik båden udleveret mod kontant betaling til den tyske samarbejdspartner, der herefter betalte virksomheden.
 Højesteret lagde til grund, at ordrens sammensætning (bådmodel, farve, evt. medfølgende trailer og våddragt mm. til kunden) og prisen for båden, der i mange tilfælde var lavere end virksomhedens listepris, blev aftalt mellem virksomheden og kunden. Højesteret lagde endvidere til grund, at virksomheden over for kunden var forpligtet til at sørge for, at denne kunne få båden udleveret hos den tyske samarbejdspartner mod at betale den aftalte pris.
 Kunden fik båden udleveret mod kontant betaling til den tyske samarbejdspartner, der herefter betalte virksomheden. Den tyske samarbejdspartners fortjeneste bestod alene i et fast beløb på kr. 500 pr. kunde uanset prisen på båden. Virksomhedens sædvanlige


text:
avance ved salget af bådene udgjorde derimod 20 pct. af salgsprisen.
 Højesteret fandt, at samarbejdet mellem virksomheden og den tyske samarbejdspartner måtte anses for indgået med henblik på, at kunden hos den tyske samarbejdspartner kunne få båden udleveret mod at betale den aftalte pris. Højesteret lagde på denne baggrund til grund, at den tyske samarbejdspartner ikke var berettiget til at disponere på anden måde, herunder ved at sælge båden til tredjemand. Endelig fremhævede Højesteret, at det ifølge forklaringen fra den tyske samarbejdspartners daværende økonomidirektør måtte lægges til grund, at der mellem virksomheden og den tyske samarbejdspartner var en mundtlig aftale om, at den tyske samarbejdspartner kunne returnere eventuelt uafhentede både.
 Det var således den danske virksomhed, der alene bar risikoen for, at en kunde eventuelt ikke afhentede en båd.
 På baggrund af disse omstændigheder fandt Højesteret, at kundens købsaftale måtte anses for indgået med den danske virksomhed og ikke med den tyske samarbejdspartner, som reelt alene havde fungeret som et uselvstændigt mellemled i forbindelse med bådens udlevering og købesummens betaling. Virksomhedens levering efter momslovens § 4, stk. 1, 1. pkt., måtte således anses for sket til kunden og ikke til den tyske samarbejdspartner. Da bådene befandt sig i Danmark på det tidspunkt, hvor transporten til kunden begyndte, var leveringsstedet her i landet, jf. momslovens § 14, nr. 2, 1. pkt., hvorfor der skulle betales moms i Danmark.
 3. Skatteministeriets kommentar til Højesteretsdommen af 21. juni 2010
 Det kendetegner grænsehandelsarrangementet i højesteretssagen, at det nærmere indhold heraf ikke var fastlagt skriftligt, men i vidt omfang baseredes på mundtlige drøftelser mellem såvel den danske detailforretning og det tyske firma som i forhold til de danske kunder.
 Den manglende skriftlige fiksering er egnet til at skjule eller dog vanskeliggøre vurderingen af, om der her i landet er indgået en momspligtig købsaftale.
 I mangel af anden bindende købsaftale må den momsmæssige afgørelse af, om beskatningsstedet er i Danmark, derfor baseres på de forhold, som Højesteret fremhæver i dommen af 21. juni 2010. Det drejer sig om følgende faktiske forhold:
 De foreliggende grænsehandelsarrangementer skal sammenholdes med ovenstående forhold i den konkrete bedømmelse, der skal foretages, idet det skal fremhæves, at ikke alle momenter nødvendigvis skal være til stede samtidig. Der er således tale om en samlet konkret bedømmelse af hvert enkelt arrangement.
 Hvis det ud fra denne gennemgang af arrangementet må konstateres, at købsaftalen må anses for indgået mellem den danske forhandler og kunden, og den tyske samarbejdspartner alene har fungeret som et uselvstændigt mellemled i forbindelse med varens udlevering og købesummens betaling, skal der betales dansk moms af leverancerne til kunderne. Der kan ikke i den forbindelse lægges nogen vægt på, at der foreligger formelle fakturaer fra den danske forhandler til det tyske mellemled og fra det tyske mellemled til kunden.
 Det er en betingelse for, at der foreligger en leverance omfattet af momsloven og momssystemdirektivet, at der er en leverandør af den pågældende vare eller ydelse, at leverancen sker mod vederlag, og at der er en aftager af den pågældende vare eller ydelse,

type: other


text:
dvs. en i forhold til leverandøren selvstændig tredjemand, der betaler vederlag for den pågældende leverance.
 EU-Domstolen har i sin faste praksis fastslået, at en tjenesteydelse kun udføres "mod vederlag" som omhandlet i momssystemdirektivets artikel 2, stk. 1, og således kun kan beskattes, såfremt der mellem tjenesteyderen og modtageren består et retsforhold, der vedrører gensidig udveksling af ydelser, idet det af tjenesteyderen modtagne vederlag udgør den faktiske modværdi af den ydelse, som leveres til modtageren, jf. herved bl.a. dommene i sag C-16/93, Tolsma, sag C-174/00, Kennemer Golf & Country Club, og sag C-2010/04, FCE Bank.
 I FCE Bank-sagen fastslog Domstolen, at interne leverancer mellem bank og dens filial i en anden medlemsstat ikke udgjorde afgiftspligtige leverancer efter momssystemdirektivet, da filialen ikke var en selvstændig afgiftspligtig person i forhold til banken. Samme retsanvendelse fremgår af Højesterets dom i SKM2008.542.HR om et boligselskabs levering af ydelser til selskabets afdelinger.
 Denne praksis har navnlig betydning i forhold til grænsehandelskoncepter (som f.eks. konceptet i SKM2007.758.SR / SKM2009.664.LSR ), hvor det tyske mellemled, der hævdes at have købt varerne af den danske forhandler og videresolgt dem til de danske kunder, blot er en tysk momsregistrering (et tysk momsnummer) eller en filial oprettet af den danske forhandler, kombineret med en aftale mellem den danske forhandler og en tysk lagerforvalter om den fysiske udlevering af varerne. I de pågældende grænsehandelskoncepter indgås der en endelig og bindende aftale om køb af f.eks. en specifik campingvogn i Danmark mellem den danske forhandler og kunden, men forhandleren hævder at have indgået denne aftale med kunden som formidler og på vegne af sin momsregistrering i Tyskland, der er "sælger" af varen.
 I disse tilfælde foreligger der imidlertid ikke i momsmæssig henseende en afgiftspligtig leverance fra den danske forhandler til det tyske mellemled, allerede fordi den tyske momsregistrering/momsnummer eller filial ikke er en selvstændig afgiftspligtig person i forhold til den danske forhandler. Den afgiftspligtige transaktion i form af salget af varerne må derfor i disse tilfælde anses for at være sket direkte fra den danske forhandler til kunderne i Danmark, uanset at der formelt måtte være udstedt fakturaer mellem den danske forhandler og den tyske momsregistrering vedrørende den tyske momsregistrerings varekøb fra forhandleren og fakturaer udstedt til kunderne med den tyske momsregistrering angivet som "sælger" af varerne, jf. f.eks. arrangementet i SKM2007.758.SR / SKM2009.664.LSR.
 Efter Skatteministeriets opfattelse gælder det samme, hvor aftalen om køb først hævdes at være indgået mellem det tyske momsregistreringsnummer og kunden i Tyskland i forbindelse med afhentningen af varen, idet realiteten typisk vil være, at købsaftalen reelt allerede er indgået mellem forhandleren i Danmark og kunden, jf. momenterne ovenfor.
 I øvrigt vil den tyske momsregistrering/momsnummer/filial typisk ikke opfylde de grundlæggende betingelser for at have været ejer af varerne i momsmæssig forstand forinden varerne påstås at være videresolgt til de danske kunder, idet det tyske mellemled på intet tidspunkt har opnået en ejers råden over varerne, men blot fungerer som uselvstændigt mellemled, jf. ovenfor.
 Tilsidesættelse af grænsehandelskoncepter ud fra misbrugsbetragtninger
 EU-Domstolen har i sin faste praksis fastslået, at der foreligger


text:
misbrug af fællesskabsretten, herunder af det fælles momssystem. Hvis der for det første er tale om et sammenfald af objektive omstændigheder, hvoraf det fremgår, at det formål, som fællesskabsbestemmelserne forfølger, ikke er opnået, selv om betingelserne i disse bestemmelser formelt er overholdt. For det andet skal der være et subjektivt element, der består i ønsket om at drage fordel af fællesskabsbestemmelserne ved kunstigt at skabe de betingelser, der kræves for at opnå denne fordel.
 I dom i sag C-162/07, Ampliscientifica og Amplifin, udtalte Domstolen følgende:
 "27. Hvad herefter angår princippet om forbud mod misbrug af beføjelser bemærkes, at det bl.a. på momsområdet sigter på, at fællesskabsretten ikke kan udvides til at dække erhvervsdrivendes retsstridige transaktioner, dvs. transaktioner, som ikke har fundet sted som led i almindelige kommercielle transaktioner, men alene har haft til formål retsstridigt at opnå fordele hjemlet i fællesskabsretten (dom af 21.2.2006, sag C-255/02, Halifax m.fl., Sml. I, s. 1609, præmis 69 og 70).
 28. Dette princip medfører således et forbud mod rent kunstige arrangementer, der ikke bygger på nogen økonomisk realitet, og som blot foretages med henblik på opnåelse af en afgiftsmæssig fordel(jf. i denne retning dom af 12.9.2006, sag C-196/04, Cadbury Schweppes og Cadburry Schweppes Overseas, Sml. I, s. 7995, præmis 55)."
 I sag C-456/04, Agip Petroli SpA, definerede Domstolen "erhvervsdrivendes retsstridige transaktioner" som "transaktioner, som ikke har fundet sted som led i almindelige kommercielle transaktioner, men alene har haft til formål at omgå de regler, der er fastsat i fællesskabsretten".
 Domstolen har endvidere i sin praksis angivet en række elementer, der kan tages i betragtning ved afgørelsen af, om en afgiftsfordel er hovedformålet med de pågældende transaktioner. Bl.a. kan transaktionernes "rent kunstige karakter tillige med juridiske og/eller personlige forbindelser mellem de omhandlede aktører" tages i betragtning, jf. dom i sag C-425/06, Part Service, og Halifax-dommen, præmis 81.
 Det er Skatteministeriets opfattelse, at grænsehandelsarrangementer, som ikke består af almindelige kommercielle transaktioner, der ikke bygger på nogen økonomisk realitet, og hvis hovedformål er at undgå afgiftsberigtigelse af transaktionerne i Danmark, efter omstændighederne vil kunne tilsidesættes ud fra ovenstående misbrugsbetragtninger. Det er i den forbindelse ikke afgørende, at der eventuelt kan peges på visse kommercielle hensyn, der også varetages.


text:
Fra Haabløse Slægter og Bel-Ami via Barbarkvinder til Fanny Hill
 Artiklen omhandler højesteretspraksis om pornografiske skrifter af litterær betydning med særligt henblik på Haabløse Slægter, Bel-Ami, Barbarkvinder og Fanny Hill samt uden for Danmark Madame Bovary, Den røde rubin og Lady Chatterley’s Lover. Det ses, at litterær værdi aldrig har været en sikker garanti mod domfældelse, men også at udviklingen siden 1918 i tiltalepraksis indtil afkriminaliseringen i 1967 gik i stadig mere liberaliserende retning. Efter den frifindende dom om Fanny Hill i UfR 1965.415 H samt afkriminaliseringen af pornografien i 1967 og 1969 har spørgsmålet kun rets- og kulturhistorisk interesse, især ved tilbageblik på de seriøse værker, som blev genstand for strafferetlig indgriben. Danske og norske domstole har haft deres om end lille andel af disse sager. Den tidligste danske pornografisag, hvis den fortjener dette navn, må være de frivole digte – Winsnes kalder dog værket »uttværet og pointfattig« – Mine Frie Timer eller Fortællinger efter Boccaccio og Fontaine (1783) af T. C. Bruun (1750-1834), dansk, men ivrigt medlem af Norske Selskab. Biskop Balle henstillede moderat indgriben mod værket, men Guldberg beordrede politimesteren at konfiskere det og idømme forfatteren en bøde på 100 rdl. – politimesteren havde da dømmende myndighed i mindre sager – og »saasom man maa slutte, at det er et ondt, fordærvet og forargeligt Menneske, ganske ukyndigt i Religion og Kristendom, saa har du at paase, at han møder hos Vores Biskop Balle, hvor han undervises deri i tvende Præsters Nærværelse, og skulde han, som det er at formode, befindes uvidende og ukyndig i samme, da, i Fald ingen af Præsterne vil paatage sig at give ham behørig Undervisning, skal der antages en Skolemester, til hvem han saa længe skal gaa, til han faar den fornødne Kundskab. Skulde han derimod findes uvillig eller stridig, da ville Vi underrettes derom, for at han som et forargeligt og ondt Menneske kan hensættes i Tugt- eller Rasphuset«. Bruun klarede sig med glans igennem sin eksamen og undgik videre tiltale. En mere tåbelig fremgangsmåde fra regeringen kan næppe tænkes. Bruun blev 1802 professor i engelsk ved Universitetet.
 Berømt er sagen i Frankrig mod Gustave Flauberts roman Madame Bovary (1856-1857) om den gifte kvinde, hvis trang til romantisk udfoldelse får hende til at tage to elskere, og som sluttelig tager gift. Flaubert blev tiltalt for »outrage à la morale publique et religieuse et aux bonnes moeurs«. Romanen indeholdt ikke obskøne passager, den mest erotiske scene var madame Bovarys og en elskers daglange køretur i lukket droske i og omkring Rouen, hvor forfatteren kun nævner ruten og elskerens gentagne ordrer om at køre videre. Anklageren havde nærlæst bogen og kommenterede bl.a. heltindens fortrydelse over »ægteskabets besudling og ægteskabsbruddets desillusionering« (»les souillures du mariage et la desillusion de l’adultère«) med, at substantiverne burde være ombyttede, en god pointe.
 Retten fandt, at enkelte passager isoleret set fortjente streng dadel, men at de var så lidet vægtige i forhold til det samlede værk, at Flaubert, der fastholdt sin respekt for moral og gode sæder, måtte frifindes,


text:
den samme afvejningsteori, som vi senere ser i den norske Myklesag. At vi kan læse proceduren – den kejserlige anklagers indlæg fylder 21 sider, forsvarerens 51 – skyldes, at Flaubert engagerede stenografer og i 1875 på sin forlæggers forslag medtog talerne som bilag til romanen.
 Samme anklager (der i sin fritid forfattede obskøne vers) havde mere held med den samme år rejste tiltale mod Charles Baudelaire for nogle seksuelt stærke digte i samlingen Les Fleurs du Mal. Nu nægtede domstolen at bedømme værket som en helhed, men udtog enkelte digte som stridende mod den offentlige moral og de gode sæder og idømte Baudelaire en bøde på 300 francs, mange penge for en fattig digter. Efter at han havde ansøgt kejserinden om formildelse, blev bøden nedsat til 50 francs. Han var for længst død, og de forkætrede digte genoptaget i bogen, da højesteret, Cour de cassation, i 1949 omstødte dommen.
 Ligeledes i 1857 fik England sin første meget restriktive pornografilov om obskøne skrifter, og i den danske straffelov af 1866 var § 184 rettet mod »utugtige« skrifter.
 Den første danske sag efter § 184 nåede Højesteret i 1875, men kom ikke i Ugeskriftet. Det var oversættelsen af Crébillons »conte moral« Le sopha fra 1742, som ved sin fremkomst nok indbragte forfatteren en kortvarig forvisning fra Paris, men endnu i hans levetid optoges i hans samlede værker, og han blev senere censor i kongens bibliotek. I den store klassikerserie Pleïade ses værket for længst. Allerede titlen styrker forventningerne. Udgiveren fik i Kriminal- og Politiretten en bøde på 200 kr., skærpet i Højesteret til 1 måneds simpelt fængsel, hæfte, den strengeste straf i denne artikel. At værket i et andet land og en anden tid »muligen« ikke vakte forargelse, hjalp ikke tiltalte, når det blev bedømt »efter Nutidens sædelige Begreber«. Det ses, at pornografibegrebet afhang af tid og sted. Den nok berømteste danske pornografisag vedrørte Herman Bangs debutroman Haabløse Slægter (1880). Allerede recensionerne fremhævede skildringen af forholdet mellem hovedpersonen og den meget ældre grevinde Hatzfeldt (som tidligere havde haft et forhold til hans fader), og det må erkendes, at passagerne er stærke. Denne tiendedel af romanen er i øvrigt langtfra den bedste del af bogen, grevinden er en koncentration af mange romaners femme fatale. Politidirektøren indstillede strafforfølgning, tiltrådt af justitsminister Nellemann. I begge instanser idømtes Bang en bøde på 100 kr., og værket – forlængst udsolgt – blev konfiskeret.
 I Højesteret 1882 voterede 6 af 13 assessorer for at frifinde. Nok var Nyholm, senere justitiarius, ikke blødsøden; Sofaen var dømt med rette, og hvis Decameron nogensinde blev oversat, ville den gå samme vej, men anderledes her; heltens forhold til grevinden var nedværdigende, og ingen ville føle sig sanseligt bevæget af denne skildring. Højrepolitikeren Christian Rimestad var enig med defensor i, at når tendensen var alt andet end utugtig, skulle man være yderst varsom med at stemple et skrift som utugtigt på grund af enkelte skildringer; behandlingen var aldrig frivol, men psykologiserende og advarende.
 En af de syv, der stadfæstede domfældelsen, den tidligere justitsminister


text:
Klein, ville have fundet det rigtigt, hvis justitsministeren havde ladet bogen passere; forholdet til grevinden var et led i heltens udvikling. Flertallet mente dog som justitiarius Buch, at en 50 sider lang skildring af kønslige forhold ikke kunne undgå domfældelse. Først ved Henrik Tamms fremdragelse af sagen er det kommet frem, hvor tæt afgørelsen havde været.
 Efter mindre vigtige sager fulgte i 1893 sagen mod den moderne klassiker, Guy de Maupassant: Bel-Ami, på dansk Smukke Ven, om en ryggesløs journalists karriere i Paris ved udnyttelse af både mænd og kvinder. Uagtet brudstykker tidligere var kendt utugtige, frifandt Kriminal- og Politiretten trods enkelte usømmelige skildringer værket, også under hensyn til dets tendens.
 I Højesteret – skriftlig votering som ved Haabløse Slægter – skrev førstvoterende, den fromme Paul Pierre Ferdinand Mourier, af fransk huguenotslægt, bestyrelsesmedlem i »Foreningen mod Lovbeskyttelse af Usædelighed«, et votum på 30 sider i folio med flueben med indstilling om domfældelse. Nok kaldte fremlagte erklæringer forfatteren en fin og nobel karakter, som umuligt ville skrive med utugtig tendens, men »Mig forekommer Bogen at være interesseløs, kjedelig, i sit Indhold modbydelig og i sine Skildringer baade i det Enkelte og Helheden alt for farvet og brutal til, at man kan tro, at den giver et sandfærdigt Billede af Parisersamfundet eller af fremtrædende Kredse i dette.« Nok var Frankrig i en dekadenceperiode, men at staten skulle regeres af disse subjekter, kunne forfatteren ikke få ham til at tro på. Helten var fræk, brutal, samvittighedsløs og elskovssyg. »Det er en daarlig Maade at karakterisere Personer paa at skildre dem i deres erotiske Extaser.«
 At bogen i 1890 var anvendt til skoleembedseksamen på universitetet til efterprøvelse af kandidaternes sprogkundskaber, var ligegyldigt, den var meget muligt skrevet på udmærket fransk, men deraf fulgte ikke, at den ikke var utugtig. »Vi skal gjøre os Umage for ikke at komme i Niveau med den franske Nation.« Ifølge dansk tankegang og dansk ret var skriftet utugtigt.
 Mourier fik et flertal på syv af ni med sig, Øllgaard med fremhævelse af, at det var »fuldstændig vildt« at sidestille værket med Adam Homo, som tværtimod var udtalt idealistisk, Repholtz med bemærkning, at bogen var skrevet til utugtens forherligelse, idet utugten åbnede adgang til alle mulige materielle fordele. Rimestad og Nyholm dissentierede.
 Rimestad udtalte, at han, da han læste bogen på fransk, fandt den modbydelig, men det gjorde den ikke utugtig, og Nyholm, at de enkelte vovede skildringer ikke gjorde bogen til et utugtigt skrift i lovens forstand, og at den var skrevet med fin og skarp ironi. Mourier konciperede naturligvis præmisserne, der henviste til dels skildringerne af vellystigt samkvem mellem mand og kvinde, der tidligere havde medført straf, dels de indstrøede bemærkninger om og hentydninger til utugtige og vellystige forhold, som var egnede til at virke æggende på læserens sanselighed, og hvis fremsættelse ikke havde berettiget formål. Et titelblad viser, at en illustreret dansk oversættelse kom i 1907. Længere varede det ikke, før denne håbløst dårligt begrundede dom var ignoreret.
 Bel-Ami blev også forfulgt i London. I 1889 blev


text:
den næsten 70 år gamle og syge forlægger Henry Vizetelly i andengangssag idømt fængsel i 3 måneder og en bøde på 200 £ for at udgive romaner af Zola og Maupassant i engelsk oversættelse, bl.a. Bel-Ami. Først i 1954 kunne Zola: La Terre udgives i England.
 Bedre gik det Sveriges største lyriker Gustaf Fröding, da han i 1896 sattes under tiltale for digtet »En morgondröm« i digtsamlingen Stänk och flikar i henhold til trykkefrihedsforordningen af 1766 § 3, stk. 13, under påberåbelse af, at det tilsigtede »sedarnas vanhelgd, vare sig genom offentliga läror till någon last eller sådana ohöljda och skändliga framställningar av denna lasts utövning, varigenom främjandet av ett fördärvligt levnadssätt åsyftas«. Forlæggeren havde foreslået slettelse af det udtalt seksuelle digt, men Fröding fastholdt det. Justitsministeren krævede beslaglæggelse og tiltalerejsning. Sagen blev som trykkefrihedssag behandlet af en nimandsjury, hvortil parterne og retten valgte hver tre nævninger. Fröding blev omgående frikendt; det hjalp, at anklagerens tre nævninger var kendt som udtalt liberale. Efterfølgende godtog han forlæggerens ønske om at udelade digtet i næste oplag. Jeg kender ikke senere svenske sager. »Hvis der var en §, der straffede taabelige og kedelige Bøger, vilde Dr. Rasmussen være kommen lige ind i Tugthuset.« Således indledte femtevoterende Tybjerg sit votum i ankesagen imod dr.phil. (på en afhandling om den italienske lyriske digter Leopardi) Lauritz Emil Rasmussen (1873-1956) for romanen Barbarkvinder, der udkom i 1917. Jeg kunne ikke være mere enig. Sjældent eller aldrig har jeg læst en mere rædselsfuld bog. Pseudonymet »Jean Poincanard« gav »et fransk Øjenvidnes Afsløringer af haarrejsende tyske Tilstande« under Verdenskrigen. Det skildres, hvordan alle tyske kvinder tvangsbefrugtes hvert år for at skaffe Tyskland stadig nye soldater; fortælleren opfinder en maskine til kunstig befrugtning, som jublende tages i brug. Kejser Wilhelm og Tysklands forbundsfællers regenter overværer tortur og halshugning af et større antal adelskvinder, og begejstret dekorerer kejseren overbødlen med jernkorset og Prøjsens fineste orden »Pour le mérite«; senere spiller kejseren kegler med en henrettet hertugindes afhuggede hoved. At dette makværk kunne udkomme i seks oplag og 6.700 eksemplarer, er flovt.
 Når jeg omtaler denne bog fyldigere end andre langt bedre værker, skyldes det, at den mirabile dictu har et videre formål end blot at tjene penge. Efter nedsablende anmeldelser og beskyldninger for perversitet og sadisme udgav Rasmussen en rasende pjece mod »Det bundhykleriske, satanisk løgnagtige, forlorent moralske Entente-Skraal«, hvor han hævdede, at bogen var en satire over Ententens løgne om tyske forhold og dens stof hentet fra løgnesmedenes værksted, f.eks. var hertugindens hoved inspireret af en fransk karikatur af kejseren drikkende af en hjerneskal. Angriberne var »Reptiliepresse«, »Ententens Sprællemænd«, modstillet »Tysklands heroiske Kamp for Liv og Ære«, »vor store Broder i Syd, der strider sin gigantiske Kamp for at redde ogsaa vor stammebeslægtede Kultur, der er mere inderlig sammenknyttet med den tyske end med nogen anden«.
 Bog og pjece udkom på Nordiske Forfatteres Forlag, grundlagt i 1904 af Rasmussen, under krigen omdannet til aktieselskab, der for tyske penge med tyskvenlig ledelse, især den tyskdannede Louis von Kohl, der virkede for


text:
Tyskland i Danmark under begge verdenskrige, udsendte propaganda i en lind strøm. Under den af Justitsministeriet initierede straffesag for pornografi fremlagde Rasmussen pjecen. At han var en seriøs forfatter ikke uden fortjeneste, støttedes af Georg Brandes, »en af Danmarks kundskabsrigeste Mænd ... solid Viden og original Livsbetragtning ... aldrig haft nogen, der kendte italienske Forhold som han ... omfattende Menneskekundskab og dybtgaaende Sjælestudium«, og Sophus Michaëlis, »en af vore allerbetydeligste Romanforfattere. Hans rige og frodige Produktion røber ikke blot den fødte Fortæller, men vidner om en Iagttagelsesevne, en Sans for Livets Realiteter ... hans erotiske Skildringers dristige Aabenhjertighed lader sig efter min Mening næsten altid forsvare ud fra den Stræben efter Sandhedserkendelse, som er den virkelige Romanforfatters Ret og Pligt i at skildre Naturlivet i alle dets Faser, ogsaa dets Forkvaklinger og dets Forvildelser, voir clair dans ce qui est«.
 Hverken Kriminal- og Politiretten eller Højesteret ville forkaste Rasmussens forklaring om hans hensigt med bogen, og tre af ti dommere i Højesteret ville formilde førsteinstansdommen om simpelt fængsel i 14 dage. Olrik udtalte under voteringen: »Jeg tør ikke betvivle, at Appellanten har haft den af ham paaberaabte satiriske Hensigt, men han har kun i ringe Grad kunnet gennemføre den, muligt paa Grund af, at de erotiske Skildringer har taget Magten fra ham.« Tybjerg, selv i mindretallet, præciserede, at § 184 ramte både utugtig hensigt og virkning, og at de påberåbte patriotiske motiver ikke kunne motivere den dominerende plads for de tyske kvinders kønsdrift. Andre beklagede, at aktor kun havde påstået stadfæstelse af underrettens dom, som de gerne havde skærpet. Justitsministeriet kunne også have foranlediget tiltale efter et midlertidigt straffelovstillæg, der fastsatte straf af bøde på mindst 500 kr. eller fængsel for den, der offentlig i skrift eller tale søgte at ophidse befolkningen mod en krigsførende nation. I hvert fald pjecen opfyldte disse krav. Tiltalepraksis var dog yderlig sparsom og omfattede hverken den tyske propaganda eller digteren Johannes Jørgensens virtuose og passionerede blotstilling af tyske rædsler i Belgien Klokke Roland, der kom i 21 oplag og oversattes til fransk, engelsk og flamsk. Ugeskriftet indeholder en enkelt domfældelse efter denne bestemmelse, UfR 1916.773 H, hvor en pensioneret byfoged idømtes bøde 500 kr. for en artikel, der fulgte op på Klokke Roland.
 Barbarkvinder er – måske – den sidste danske pornografidom om trykte skrifter, hvor litterær værdi eller et videregående formål med skriftet udover det rent merkantile har været gjort gældende. Ved en fornuftigt tilbageholdende tiltalepraksis undgik vi de pinlige engelske og amerikanske sager.
 I England og USA ses causes célèbres indtil langt ind i århundredet. James Joyces moderne klassiker Ulysses var forbudt i USA til 1933, hvor en dommer i New York erklærede, senere stadfæstet, at den ikke kunne betragtes som obskøn, efter at han selv og to venner havde læst den, fransk rets kriterium »l ́homme moyen sensuel«. I Edward de Grazias fyldige fremstilling er et kuriøst eksempel det amerikanske postvæsens nægtelse i 1955 af at befordre en illustreret udgave af Aristofanes’ Lysistrate; truet med sagsanlæg bakkede postvæsenet ud i tide.


text:
I Norge, hvis straffelov af 1902 § 211 indeholdt ordet »utugtig« svarende til dansk lov, gennemførtes i 1880’erne to sager mod forfatterne Hans Jæger og Christian Krohg (denne måske bedst kendt som maler), men derefter ingen sager mod et litterært værk i 70 år – kendelsen Rt. 1919,873 nægtede beslaglæggelse af Casanovas galante eventyr – men Agnar Mykle: Sangen om den røde rubin fremkaldte en voldsom debat og en uhyre grundig juridisk sagsbehandling, fascinerende gengivet i hvidbogen, der udkom straks efter dommen. At Mykles værk er stor litteratur, er der ingen tvivl om; en begejstret anmeldelse fremkom i Danmark fra Jens Kruuse, også vidne i retssagen. Oslo byrett anså romanen som utugtig og konfiskerede den, men frifandt forfatter og forlag for straf grundet god tro og undskyldelig retsvildfarelse, straffelovens § 57. Under stærk tvivl frifandt Høyesterett in pleno for konfiskation med dommerstemmerne 12-3, Rt. 1958,479. Nok nægtede man, at § 211 stred mod Grundloven, at litterære værker altid skulle være undtaget fra straf, og at § 211 skulle være bortfaldet ved desuetudo. Når bogen blev bedømt som en helhed – et afgørende hensyn – fandt man den ikke utugtig, modsat hvis de seksuelle skildringer var blevet udgivet separat.
 I samme retning talte de senere års udvidede seksuelle liberalisering, og at bogen hverken i Danmark eller Sverige havde foranlediget retslig aktion. En lykkelig afgørelse. Det smukkeste afsnit er hovedpersonens natlige spadseretur med den unge pige, han elsker uden at kunne tilstå det, og uden det mindste kærtegn. Romanen har klassikerrang. Mit eget eksemplar kom 1975 i kæmpeoplag i Den norske Bokklubben.
 I Danmark medførte Den røde rubin ikke straffesag, lige så lidt som Jean Genet: Tyvens dagbog eller Henry Millers værker, senest Sexus II (The Rosy Crucifixion), hvorimod den danske oversættelse af dette værk blev konfiskeret af den norske Høyesterett, dommerstemmer 4-1, Rt. 1959,431 – der var ej heller tvivl om, at dette værk var langt mere anstødeligt end Mykles og de seksuelle skildringer nærmest perverse. Hos os ville der ej heller have været tale om en sag som den store proces i England om D. H. Lawrence: Lady Chatterley’s Lover – i lighed med hvidbogen om Den røde rubin kan jeg meget anbefale processens »transcript« som udgivet af Rolph (det er den, hvor anklageren under forelæggelsen retorisk spurgte nævningerne »is it a book that you would even wish your wife or your servants to read?«, og hvor en biskop som forsvarervidne blev citeret for at udtale »a book all Christians should read«).
 Det engelske forlag blev frifundet i høj grad som følge af en lovændring i 1959, som udtrykkeligt krævede, at skriftet blev bedømt som en helhed, og åbnede mulighed for frifindelse af et obskønt skrift, hvis det var til offentlighedens interesse af videnskabelige, kunstneriske eller litterære hensyn (som i dansk tiltalepraksis).
 Den sidste cause célèbre i dansk praksis var den kuriøse sag om John Cleland: Fanny Hill (Memoirs of a Woman of Pleasure), udkommet i 1749 i England og omhandlende en glædespiges erindringer i brevform, fra hun optages i


text:
et bordel, til hun minsandten bliver lykkeligt gift med sin første kunde. Den omfatter næsten udelukkende seksuelle forhold; rigsadvokaten nævnte i sin procedure for Højesteret 36 skildringer, og at der kun to steder i bogen var tolv sider i træk uden en samlejebeskrivelse.
 Omvendt var sprog og milieubeskrivelse stærkt idylliserende – Trolle kaldte den i sin kommentar en pornografisk guvernanteroman – uden at forfatteren kom i nærheden af Crébillon og Casanova. Scener om perverteret sex mangler ikke, men heltinden er dydigt forarget over disse. I 1819-1820 blev i Massachusetts to bogsælgere dømt for at falholde værket, den ene med fængsel i 6 måneder. Derefter levede det en skjult tilværelse i både England og USA, indtil det i 1960’erne dukkede op i regulær udgivelse og uundgåelig straffesag i tre lande.
 I 1964 konfiskerede politiretten i Bow Street i London 171 eksemplarer af en billigudgave til 3 shilling 6 pence (medens en dyr bibliofil udgave uden de to mest anstødelige afsnit ikke blev rørt). De tiltalte førte syv ekspertvidner om bogens litterære og historiske værdi, bl.a. Montgomery Hyde, forfatter til et værk om pornografiens historie, han kaldte den »a minor masterpiece«. Afgørelsen blev aldrig ændret, men hurtigt ignoreret. En »unexpurgated« udgave kom allerede i 1970 (hvor meget ville der være tilbage af bogen i en »expurgated« version?). Mit eget eksemplar udkom 1993 i en klassikerserie, så hurtigt gik udviklingen. I 1957 tiltaltes en boghandler på Frederiksberg for import (fra Frankrig) og delvis videresalg af et stort antal – 6.603 hæfter og 155 bøger beslaglagdes – pornografiske hæfter og bøger, hvoriblandt en engelsksproget udgave af Fanny Hill. Domsmændene, en professor i psykologi og en redaktør, frifandt for overtrædelse af straffelovens § 234, medens retsformanden dissentierede delvis for domfældelse, men også han ville frifinde Fanny Hill. Østre Landsret domfældte for rub og stub, UfR 1958.414 Ø, med bemærkning, at alt var utugtigt uden at tjene noget berettiget formål, og specielt om Fanny Hill, at genudsendelsen ikke havde andet formål end salg af utugtige skrifter.
 Da forlaget Thaning & Appel uden kendskab til dommen ville udgive bogen på dansk i 1963 og blev klar over risikoen for tiltalerejsning, nøjedes man i første omgang med at trykke 12 eksemplarer til politiet og 20 til personligheder fra kulturlivet. Ingen af disse anså romanen som et mesterværk, men de fleste talte venligt om den, »frisk«, »munter«, »livsglad«, og alle udelukkede skadelig virkning. Byretten – samme dommer som i sagen fra 1957 – frifandt bl.a. under henvisning til erklæringerne og romanens litterære og kulturhistoriske interesse. Landsretten stadfæstede, men med stemmerne 3-3; de tre, der ville domfælde, frakendte bogen enhver interesse og fandt fremstillingerne af de seksuelle forhold i høj grad anstødelige. Herefter var anke til Højesteret uundgåelig. Sagen blev godt procederet af rigsadvokaten og højesteretssagfører Jon Palle Buhl – Blædel gengiver begges procedure – og Højesteret frifandt med dommerstemmerne 6-1. Flere dommere henviste til den om end beskedne litterære værdi og det romantiserede sprog og milieu.
 I 1966 domfældte Massachusetts’ højesteret bogen, men USA’s højesteret frifandt med stemmerne 6-3;


text:
dommer Brennan, som talte for flertallet, udtalte, at kun en bog »utterly without redeeming social value« ville kunne rammes, dvs. at den samfundsmæssige værdi var et selvstændigt kriterium, uden at den skulle afvejes med grovheden af bogens skildringer. I 1966 foreslog Straffelovrådets flertal med Hurwitz som formand frigivelse af pornografiske skrifter (men ikke billeder) under påberåbelse af ikke blot trykkefriheden, men også læsefriheden, det voksne menneskes ret til at vælge sin egen læsning efter egne interesser, selv underlødige. Måske var de snævert juridiske argumenter mod fortsat kriminalisering af utugtige skrifter stærkest. »Utugtig« var et uheldigt løst og upræcist kriterium, og reglen pålagde politi og anklagemyndighed en omfattende arbejdsbyrde samt stillede krav, som lå udenfor, hvad der ellers krævedes af disse myndigheder, og måske var umulige at opfylde. Skadevirkninger ved læsning af pornografiske skrifter var nærmest umulig at godtgøre (omvendt var der ikke gavnlige virkninger). Folketingets store flertal fulgte forslaget, og i 1967 blev loven ændret. Få måneder inden havde Københavns Byret beslaglagt Jens Bjørneboes Uten en tråd, der så godt som udelukkende bestod af samlejeskildringer med skiftende konstellationer, men efter lovændringen blev den frigivet, derimod konfiskeret samt forfatter og forlag bødefældt i Norge, Rt. 1967,1502. Også den nye norske straffelov, nylig trådt i kraft, bibeholder kriminaliseringen af pornografiske skrifter.
 I Danmark savnes reglen ikke.


text:
Aluminiumsfælge er ikke en reservedel
 Højesteret har den 10. marts 2015 afsagt en dom om, hvorvidt East Scandic A/S' salg og markedsføring af en række aluminiumsfælge udgjorde en krænkelse af BMW's design- og varemærkerettigheder.
 Højesteret skulle i sagen tage stilling til, om overgangsbestemmelsen i designforordningens artikel 110 ("reservedelsreglen") finder anvendelse på aluminiumsfælge. Det følger af designforordningens artikel 110, at et design til et produkt, der er fremstillet eller bruges med det formål at give mulighed for at reparere et sammensat produkt, med henblik på at genskabe bilens oprindelige udseende, ikke er omfattet af beskyttelsen som EF-design. Højesteret fandt, at artikel 110 ikke finder anvendelse på aluminiumsfælge, idet aluminiumsfælge sædvanligvis ikke bruges med det formål at genskabe bilens oprindelige udseende, men for at udsmykke og opgradere bilens samlede udseende. Højesteret fandt således, at artikel 110 ikke er til hinder for, at BMW kunne håndhæve sine registrerede EF-design.
 Efter en helhedsbedømmelse fandt Højesteret endvidere, at East Scandic A/S' produkt A, B og C udgjorde en krænkelse af BMW's registrerede EF-design, hvorimod produkt D udgjorde en overtrædelse af markedsføringslovens § 1. East Scandic A/S havde endvidere krænket BMW's varemærkerettigheder ved sin anvendelse af varemærkerne i sin markedsføring af fælge. Højesteret nedlagde herefter forbud mod fortsat krænkelse af BMW's varemærkerettigheder og stadfæstede det af Sø- og Handelsretten fastsatte beløb på 250.000 kr. i vederlag og erstatning.
 Læs Sø- og Handelsrettens dom (med billeder) her.


text:
bestro.smukting.nl For Kvinder Hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa
 Homovielser får grønt lys i hele USA - bestro.smukting.nl Donald Trump har allerede forringet vores rettigheder, siger en deltager under årets homoparade i New York. Med regnbueflag og billeder af præsident Donald Trump har ordet "Resist" modstå, red. I New York gik homoseksuelle fra Midtown Manhattan til Greenwich Village, hvor bevægelsen for homoseksuelles rettigheder blev til efter Stonewall-optøjerne hvilke Her opstod en række usa demonstrationer blandt homoseksuelle, efter politiet havde lavet en razzia på bøssebaren Hvilke Inn en tidlig junimorgen. Han mener, at lesbiske, bøsser, har og transkønnede personer bliver angrebet af Trumps administration. Det sker med henvisning til, at præsidenten i februar ophævede et direktiv fra sin forgænger, der sikrede transkønnede elever på USA's skoler ret til at bruge de toiletter og omklædningsrum, de ønsker. I bragende solskin gik hundredvis af politibetjente og fremtrædende politikere som borgmester Bill de Blasio, rettigheder Andrew Danlo og senator Chuck Schumer med i tumblr par erektion i New Rettigheder.
 HVILKE RETTIGHEDER HAR HOMOSEKSUELLE I USA Homovielser får grønt lys i hele USA
 Historisk afgørelse: Nu kan homoseksuelle gifte sig i alle 50 stater Hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa Dom over tre stater mere
 Homoseksuelle en knivskarp juridisk logik har den årige konservativt udnævnte dommer Richard Posner fra USAs syvende distriktsappelret i Chicago sat to stater, Wisconsin og Indiana, i skammekrogen. Posner brugte de helt store ord, da han forleden afsagde kendelse om, at homoseksuelle har ret har at indgå ægteskab, og at de to delstaters forbud strider mod lovgivningen og forfatningen. Tonen fra hypospadia ejakulation anerkendte dommer og professor ved det juridiske fakultet på Chicagos universitet var så glasklar og så hvilke, at de to rettigheder forsvarsadvokater opgav al videre modstand. Og hvad værre var: Hans argumentation har ifølge juridiske eksperter sat nogle klare usa, der kan betyde, at en lang række andre stater godt kan opgive modstanden mod homoseksuelle ægteskaber. For Posner lagde ikke fingrene imellem, da han konstaterede, at »homoseksuelle er blandt de mest stigmatiserede, misforståede og diskriminerede i verdenshistorien«. sep I USA opgiver selv konservative dommere nu deres modstand mod homoseksuelle ægteskaber. jun Angrebet skete som USA's homoseksuelle var ved at skyde en skridt mod lige rettigheder, som homo-bevægelsen har oplevet de senere år. En demonstration ved Polens Gay Pride løfter et flag for homoseksuelles rettigheder. I dag kan USA's homoseksuelle så juble over »USA har stået som en af. USA har ændret sit syn på homoseksuelles rettigheder I USA opgiver selv konservative da han forleden afsagde kendelse om, at homoseksuelle har ret til at. Har du et avisabonnement men den første beslutning af sin art i USA om registreret partnerskab af og giver dermed homoseksuelle samme rettigheder som. penis cupcake tin I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov at homoseksuelle har ret som har kæmpet i så lang tid for deres basale civile rettigheder. Det Hvide Hus var efter højesteretsdommen, der tillod homoseksuelle ægteskaber i alle USA's delstater, oplyst i regnbuefarver. Regnbuefarverne er et symbol for homoseksuelles


text:
kamp for lige rettigheder. USA's højesteret gav i en historisk rettigheder i sidste uge homoseksuelle par i hele landet lige ret til ægteskab, men indtil videre må parrene gå forgæves til giftefogeden i de socialt konservative delstater Texas, Louisiana usa Mississippi. At ændre definitionen af ægteskabet krænker religions- og åndsfriheden, mener flere politikere og meningsdannere, har raser over højesterettens afgørelse. I Texas hvilke delstatens justitsminister, republikaneren Ken Paxton, giftefogeder ret til at nægte at udstede vielsesattester til homoseksuelle par homoseksuelle henvisning til deres religiøse samvittighed.
 Emne homoseksuelles rettigheder Få nye artikler om dette emne på mail. Leave this field blank. jun I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov til at par, som har kæmpet i så lang tid for deres basale civile rettigheder. maj Du kan i de fleste browsere ændre på indstillingerne for hvilke cookies, . Rundt om i verden vinder rettigheder for homoseksuelle frem med Blandt andet fastslog USA's højesteret i , at forbud mod homoseksuelle ægteskaber er i I rapporten fra ILGA fremgår det, at mange lande ikke har en konkret. jun Donald Trump har allerede forringet vores rettigheder, siger en deltager under årets homoparade i New York. En historisk afgørelse skabte fredag eftermiddag dansk har jubelscener foran den amerikanske højesteret. Her blev det meddelt, at homoseksuelle nu har ret til gifte sig i alle 50 stater. Lovændringen blev vedtaget med stemmerneog dermed kan de enkelte stater ikke længere selv afgøre, om man udelukkende vil vie usa par. Sagen har trukket fronterne hvilke i store dele af USA, hvor visse rettigheder har kaldt sagen for den største sag om borgernes rettighed i nyere tid, mens kritikere homoseksuelle kaldt sagen forkastelig. 2. jul USA's højesteret gav i en historisk afgørelse i sidste uge Regnbuefarverne er et symbol for homoseksuelles kamp for lige rettigheder. jun I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov til at par, som har kæmpet i så lang tid for deres basale civile rettigheder.
 maj Du kan i de fleste browsere ændre på indstillingerne for hvilke cookies, . Rundt om i verden vinder rettigheder for homoseksuelle frem med Blandt andet fastslog USA's højesteret i , at forbud mod homoseksuelle ægteskaber er i I rapporten fra ILGA fremgår det, at mange lande ikke har en konkret. jun Donald Trump har allerede forringet vores rettigheder, siger en deltager under årets homoparade i New York. jun I dag kan USA's homoseksuelle så juble over en højesteretsdom. ved altereret, hvilket også har fået USA's præsident, Barack Obama, tidsalder med at opnå en milepæl for homoseksuelles rettigheder«, skriver han. da USA generelt har været Homoseksuelle har fået flere rettigheder inden for Siden har homoseksuelle par i Danmark som nogle af. Kampen for homoseksuelles rettigheder i USA er for Efter en usædvanlig lang og kold vinter i store dele af landet har foråret for mange homoseksuelle ladet. Højesterets historiske ja til homoseksuelle ægteskaber er kulminationen på et enormt kulturskifte i USA.
 Højesteret tillader homo-ægteskaber over hele USA hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa Den amerikanske højesteret afgør fredag,


text:
at homoseksuelle har ret til at blive gift i alle stater i USA. Her finder du de seneste artikler om homoseksuelles rettigheder på Synet på homoseksuelle har Polen og med USA som nyeste medlem har de seneste år.
 jun Her blev det meddelt, at homoseksuelle nu har ret. Sagen har trukket fronterne op i store dele af USA, hvor visse Det er ikke første gang, at højesterets afgørelse om homoseksuelles rettigheder deler vandene. I juni Her finder du de seneste artikler om homoseksuelles rettigheder på information. dk. Næste skridt er at gøre sig fri af LBGT+ som noget, Vesten har fundet på. I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov til at gifte sig med hinanden i alle stater. Den amerikanske højesteret afgør, at homoseksuelle har ret til at blive gift i alle amerikanske stater, skriver nyhedsbureauet Reuters. Stemmerne blandt de ni højesteretsdommere lød på fem-fire.
 Massakren på 49 mennesker i byen Orlando homoseksuelle ikke alene hvilke største usa i amerikansk historie. Det er også det mest voldelige angreb på seksuelle mindretal i USA. Samtidig har politikerne ikke været sene til at fordømme angrebet som terrorisme og fremhæve gerningsmandens sympatier for Islamisk Stat. Floridas har guvernør, Rick Scott, og flere ledende republikanske politikere har i udtalelser og interviews helt rettigheder at omtale ofrene som homoseksuelle. Og mens præsident Barack Obama kaldte massakren særligt hjerteskærende for amerikanere, som er lesbiske, bøsser, biseksuelle eller transkønnede, krævede den republikanske præsidentkandidat Donald Trump, at Obama træder tilbage, fordi præsidenten ikke brugte udtrykket islamistisk terrorisme i sin udtalelse. Homoseksualitet og usa kan opfattes som relative begreber i hver sin ende af har kontinuerlig skala f. Kinsey-skalaenhvor biseksualitet er placeret et sted midt imellem. Ordet "homoseksuel" blev introduceret i Krafft-Ebings bog Psychopathia Sexualis fra Før homoseksuelle havde man haft begrebet uranisme rettigheder tysk Uranismusintroduceret i 'erne af en sagfører fra Hannover ved navn Karl Heinrich Hvilkeder selv var homoseksuel. Lovliggørelse af homoseksuelle ægteskaber i hele USA krænker ånds- og trosfriheden
 5 Homoseksuelles rettigheder i Danmark; 6 Modstand; 7 Referencer; 8 Litteratur Det er dog sandsynligt, at homoseksuelle aktiviteter har en anseelig . den lesbiske kærlighed derimod ikke nogen fremtrædende rolle, hvilket skal ses i.
 Hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa posy
 Homoseksuelle gik i rette med Trump under New York Pride hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa
 I mente et stort flertal af danskerne, at en skolelærer skulle usa, hvis han var bøsse. Det er et markant rettigheder siden barehvor et stort flertal af hvilke vendte har mod det. Og nu kan demonstrationer altså skiftes ud med glæde ved altereret, hvilket også har fået USA's præsident, Barack Obama, til homoseksuelle på det sociale medie Twitter.
 Emne homoseksuelles rettigheder Få nye artikler om dette emne på mail. Leave this field blank. De tunesiske unge springer ud — bare ikke over for mor og far Homoseksualitet er fortsat ulovligt at praktisere i Tunesien — men ikke at tale om. Abonnement Udland Kommentarer 0 Læsetid: olav hergel En demonstration ved Polens Gay Pride løfter et flag for homoseksuelles


text:
rettigheder.
 I dag kan USA's homoseksuelle så juble over en højesteretsdom. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Med stemmerne fem mod fire har den amerikanske højesteret afgjort, at homoseksuelle i samtlige amerikanske stater har ret til at blive gift.
 Højesteretten traf den historiske afgørelse på baggrund af indholdet i den amerikanske grundlov.
 2. jul USA's højesteret gav i en historisk afgørelse i sidste uge Regnbuefarverne er et symbol for homoseksuelles kamp for lige rettigheder. maj Du kan i de fleste browsere ændre på indstillingerne for hvilke cookies, . Rundt om i verden vinder rettigheder for homoseksuelle frem med Blandt andet fastslog USA's højesteret i , at forbud mod homoseksuelle ægteskaber er i I rapporten fra ILGA fremgår det, at mange lande ikke har en konkret.
 Den græske forfatter Plutarch 2. Ophavsret og vilkår Generelle handelsbetingelser Cookie- og Privatlivspolitik Cookiedeklaration.
 Unge homoseksuelle i USA
 Her er de tre værste fejl i jobansøgningen. Sådanne undersøgelser kan dog have en bias, fordi enæggede brødre, der begge er homoseksuelle, måske er mere tilbøjelige til at melde sig til en undersøgelse end de, der har forskellig seksuel disposition. Kærestesorger, identitetskrise og vanskeligheder ved at springe ud har ført mange kvinder til Femø. Hvorfor blev homoseksualitet betegnet som en sygdom? Glemt adgangskode
 Homoseksualitet Faktalink main navigation
 Har du et avisabonnement men den første beslutning af sin art i USA om registreret partnerskab af og giver dermed homoseksuelle samme rettigheder som. I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov at homoseksuelle har ret som har kæmpet i så lang tid for deres basale civile rettigheder. Med en knivskarp juridisk logik har den årige konservativt udnævnte dommer Richard Posner fra USAs syvende distriktsappelret i Chicago sat to stater, Wisconsin og Indiana, i skammekrogen. Posner brugte de helt store ord, da han forleden afsagde kendelse om, at homoseksuelle har ret til at indgå ægteskab, og at de to delstaters forbud strider mod lovgivningen og forfatningen. Tonen fra den anerkendte dommer og professor ved det juridiske fakultet på Chicagos universitet var så glasklar og så skarp, at de to delstaters forsvarsadvokater opgav al videre modstand.
 Siliciuminjektion i penis
 Følge: Fodvorter udseende » »
 Tidligere: « « Sugaring hårfjerning opskrift
 Fiskeudstyr hvidovre
 Dirch holstebro
 Kalenderpiger
 Copyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa bestro.smukting.nl


text:
Skat.dk: D.A.5.3.4 Hovedregel: Momsfritagelse for undervisning
 Udgangspunktet i xML § 13x, stk. 1, nr. 3, er, at undervisning er momsfritaget.
 Fortolkningen af momsfritagelsens indhold
 Undervisning på videregående uddannelsesinstitutioner
 Faglig uddannelse, herunder omskoling
 Skolemæssig undervisning
 Levering af undervisning kombineret med andre momsfritagne ydelser
 Momsfritagelsen omfatter skoleundervisning, undervisning på videregående uddannelsesinstitutioner, faglig uddannelse, herunder omskoling, og anden undervisning, der har karakter af skolemæssig eller faglig undervisning. Se xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt.
 Hvor en undervisningsydelse falder uden for området af den momsfri undervisning i xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt., er leverancen momspligtig, uanset om fakturaen udstedes til en privatperson eller til en virksomhed eller institution. Se SKM2008.522.LSR.
 Undtaget fra momsfritagelsen er kursusvirksomhed primært rettet mod erhvervsdrivende, når virksomheden drives med gevinst for øje. Se xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 2. pkt. Formålet hermed er at undtage den erhvervsrelaterede kursusvirksomhed fra momsfritagelsen. Se bemærkningerne til lov nr. 375 af 18. maj 1994.
 Undtagelsen beskrives særskilt i afsnit D.A.5.3.6.
 I henhold til EU-domstolens faste praksis er udgangspunktet for alle momsfritagelserne, at de udtryk, der er anvendt til at beskrive momsfritagelserne, skal fortolkes strengt, da de er undtagelser fra det almindelige princip, hvorefter moms opkræves af enhver tjenesteydelse, der udføres mod vederlag af en afgiftspligtig person. Se bl.a. C-434/05, Horizon College.
 Fortolkningen af momsfritagelserne skal imidlertid være forenelig med de formål, der forfølges med fritagelserne, og overholde kravene i princippet om afgiftsneutralitet, der er uadskilleligt forbundet med det fælles momssystem. Se bl.a. C-434/05, Horizon College.
 Ligeledes gælder det særligt for momsfritagelsen af undervisning, at uanset fritagelsen som udgangspunkt skal fortolkes strengt, så vil en særdeles streng fortolkning af begrebet "skole- og universitetsundervisning" risikere at medføre, at momsbestemmelserne anvendes forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, fordi medlemsstaternes respektive undervisningssystemer er opbygget forskelligt, og sådanne forskelle vil være uforenelige med princippet om, at momsfritagelserne i henhold til EU-domstolens faste retspraksis er selvstændige fællesskabsretlige begreber. Se bl.a. C-445/05, Werner Haderer.
 Under hensyn til ovenstående skal begrebet "skole- og universitetsundervisning" derfor ikke fortolkes på samme strenge måde, som begreberne anvendt i de øvrige momsfritagelser.
 xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt., momsfritager almindelig skoleundervisning af børn og unge.
 Der tænkes her på traditionel undervisning på folkeskoleniveau.
 Ud over den egentlige skoleundervisning er også undervisning, der gives af oplysningsforbund m.fl., fritaget for moms. Privatundervisning i skolefag er også omfattet af momsfritagelsen. Derimod bliver anden undervisning, såsom køre-, danse- og rideskoler m.fl., momspligtig. Se bemærkningerne til lov nr. 204 af 10. maj 1978.
 Begrebet skoleundervisning er ikke begrænset til undervisning, der leder til eksaminer for at opnå en kvalifikation, eller for at opnå en uddannelse til at kunne udøve et erhverv.
 Begrebet omfatter også aktiviteter, hvor undervisningen gives i skoler for at udvikle elevernes eller de studerendes almene kundskaber eller evner forudsat, at disse aktiviteter ikke er af rent rekreativ karakter. Se C-445/05, Werner Haderer.
 xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt., momsfritager undervisning på videregående uddannelsesinstitutioner.
 Begrebet undervisning på videregående uddannelsesinstitutioner ikke begrænset til undervisning, der leder


text:
til eksaminer for at opnå en kvalifikation, eller for at opnå en uddannelse til at kunne udøve et erhverv.
 Begrebet omfatter også aktiviteter, hvor undervisningen gives på videregående uddannelsesinstitutioner for at udvikle elevernes eller de studerendes almene kundskaber eller evner forudsat, at disse aktiviteter ikke er af rent rekreativ karakter. Se C-445/05, Werner Haderer.
 xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt., momsfritager faglig uddannelse, herunder omskoling.
 For at undervisning skal kunne anses for momsfritaget faglig uddannelse, herunder omskoling, skal følgende betingelser være opfyldt:
 undervisningen går ud på at bibringe eller vedligeholde kundskaber alene med erhvervsmæssigt sigte, og
 undervisningen ikke har karakter af konsulentbistand.
 Se Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 282/2011 af 15. marts 2011 artikel 44, hvor det fremgår, at faglig uddannelse eller omskoling, omfatter undervisning med direkte tilknytning til et erhverv eller en profession samt enhver undervisning med henblik på erhvervelse eller ajourføring af viden med erhvervsmæssigt sigte.
 I tvivlstilfælde skal der lægges vægt på om undervisningen er godkendt af det offentlige og/eller af en faglig organisation. Se MNA1982, 788 og SKM2001.264.TSS.
 Det er ikke tilstrækkeligt for, at en tjenesteydelse kan siges at have karakter af anden "skolemæssig" eller "faglig" undervisning, at den foregår i fysiske rammer, der også anvendes til almindelig skoleundervisning, eller at der gøres brug af skoleskemaer, klasseundervisning og kursusbevis. Det afgørende er, om undervisningen efter sit indhold er "skolemæssig" eller "faglig". Se SKM2008.313.BR.
 Af praksis fremgår det, at momsfritagelsen i xML § 13x, stk. 1, nr. 3, ikke omfatter kurser i selvudvikling og udvikling af sociale kompetencer. Se bl.a. SKM2008.1031.SR.
 Bemærk, at faglig uddannelse, herunder omskoling, i mange tilfælde kan være omfattet af momspligten for kurser, der er rettet mod virksomheder og institutioner mv. med gevinst for øje, efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 2. pkt. Se afsnit D.A.5.3.6.
 Eksempler på momsfritaget faglig uddannelse
 Følgende undervisning er momsfri faglig uddannelse, medmindre undervisningen leveres i form af kurser, der er rettet mod virksomheder og institutioner mv. med gevinst for øje:
 1.Fagastrolog
 2.Naturlæge
 3.Healing og intuitiv massage
 4.Beskæftigelsesindsats
 5.Erhvervspilot, trafikflyver
 6.Erhvervskørekort.
 Ad 1) Fagastrolog
 Et astrologisk instituts uddannelse af fagastrologer er momsfritaget som faglig uddannelse, hvorimod instituttets øvrige undervisning er omfattet af momspligten.
 Ved afgørelsen af spørgsmålet om undtagelse fra momspligten for faglig uddannelse, herunder omskoling, er det en betingelse, at
 I tvivlstilfælde skal der lægges vægt på om undervisningen er godkendt af det offentlige og/eller af en faglig organisation. Se MNA1982, 788.
 Ad 2) Naturlæge
 Undervisning på skoler for reflekszonearbejde på fødderne og skoler for uddannelse af naturlæger er momsfritaget.
 Ved afgørelsen af spørgsmålet om faglig uddannelse, herunder omskoling, skal lægges vægt på, om undervisningen går ud på at bibringe eller vedligeholde kundskaber alene med erhvervsmæssigt sigte.
 Kun personer med en vis medicinsk basisviden, fx sygeplejersker og fysioterapeuter, kan deltage i kurser på skoler for reflekszonearbejde, mens eleverne ved skoler for uddannelse af naturlæger gennemgår et 3-årigt medicinsk grundkursus, der afsluttes med praktikperiode og eksamen. Se MNA1986, 931.
 Ad 3) Healing og intuitiv massage
 Undervisning i healing og intuitiv massage kan momsfritages.
 Der


text:
skal lægges vægt på, om undervisningen henvender sig til personer, der kan bruge kurserne som et led i deres erhverv eller som kompetencegivende til at undervise i healing/massage, fx på aftenskoler. Se MNA1987, 967.
 Ad 4) Beskæftigelsesindsats
 En leverandør af rådgivning efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, er som udgangspunkt ikke omfattet af momsfritagelsen for undervisning i ML § 13, stk. 1, nr. 3.
 Levering af "særligt tilrettelagte projekter og uddannelsesforløb", i form af værkstedsforløb, kombineret med uddannelsesforløb, kan konkret betragtes som faglig undervisning med erhvervsmæssigt sigte, og er dermed momsfritaget. Se SKM2007.335.SR.
 Ad 5) Erhvervspilot, trafikflyver
 Uddannelsen til trafikpilot, ab initiouddannelsen, er i sin helhed momsfritaget faglig uddannelse. Afbryder eleven uddannelsen efter at have opnået A-certifikat, skal der ske en efteropkrævning af momsen, fordi erhvervelse af A-certifikatet alene er momspligtig. Se TfS1995, 808TSS.
 Den gældende praksis om ab-initio-uddannelsen kan anvendes analogt på modular-uddannelsen. Uddannelsen til trafikflyver er i sin helhed momsfritaget. Det gælder dog kun i de tilfælde, hvor A- og B-certifikat tages i umiddelbar forlængelse af hinanden, og der foreligger en aftale om at opnå den samlede trafikflyveruddannelse, forinden eleven begynder erhvervelsen af A-certifikatet. Hvis der holdes pause i uddannelsesforløbet, skal uddannelsen genoptages indenfor 1 år, for stadig at være momsfritaget. Se SKM2001.224.TSS.
 Ad 6) Erhvervskørekort
 Skattestyrelsen overvejede ved redaktionens afslutning de momsmæssige konsekvenser af de nye kørekortkategorier indført ved bekendtgørelse nr. 815 af 21/06/2017 om kørekort (kørekortbekendtgørelsen), der implementerer Rådets direktiv 2006/126 om kørekort.
 Køreundervisning for at opnå kørekort til
 kategori C, C/E, D, D/E, (kategori C og D er henholdsvis lastbil og bus, kategori C/E eller D/E er kørsel med vogntog)
 erhvervsmæssig befordring med almindelig bil (taxa)
 erhvervsmæssig personbefordring med stor bil/bus
 traktor/motorredskab
 anses som faglig uddannelse og er dermed momsfritaget undervisning efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt.
 Køreundervisning for at opnå kørekort til kategori C, C/E, D eller D/E, kørekort til erhvervsmæssig befordring med almindelig bil (taxa), samt kørekort til erhvervsmæssig personbefordring med stor bil/bus, kan anses for faglig undervisning.
 Der lægges vægt på, at
 køreprøver afholdes af politiet henholdsvis Statens Bilinspektion
 kravene til indholdet af køreundervisningen fastsættes af Færdselsstyrelsen
 køreundervisning alene må foretages af godkendte kørelærere
 indehavere af de omhandlede kørekort i større eller mindre omfang kan virke som chauffør uden yderligere uddannelseskrav.
 For så vidt angår kørekort til traktor/motorredskab er det også opfattelsen, at køreundervisning for at opnå dette kørekort må anses for kompetencegivende undervisning. Der henvises dels til ovennævnte om køreprøver og køreundervisning dels til det forhold, at det for landbrugsmedhjælpere er af væsentlig betydning for mulighederne for at få beskæftigelse, at de har ret til at føre traktor/motorredskab. Se SKM2001.264.TSS.
 Eksempler på ikke faglig uddannelse
 Følgende undervisning er ikke faglig uddannelse i momsfritagelsens forstand:
 1.Kørekort til kategori A, B og B/E almindelig bil med stort påhængskøretøj
 2.Korrespondancekursus i hårklipning
 3.Kinesiologisk vejledning, selvudvikling, healing, drømmetydning, personlig udvikling og lignende
 4.Lydkliniks behandling af ordblindhed
 5.Instruktion i anvendelse af virksomhedens produkter
 6.Hundekørekort
 7.Foredrag om fremtiden
 8.Førstehjælp
 9.Tegneundervisning.
 Ad 1) Kørekort til kategori A, B og B/E almindelig bil med stort


text:
påhængskøretøj
 Der skal som udgangspunkt betales moms af undervisning til kørekort kategori A (motorcykel).
 Køreundervisning for at opnå kørekort til kategori B (almindelig bil) anses ikke for faglig uddannelse og er derfor heller ikke fritaget for moms efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3.
 Undervisning for at opnå kørekort til kategori B/E (almindelig bil med stort påhængskøretøj) kan heller ikke anses for faglig uddannelse. Der er lagt vægt på, at undervisningen ikke udelukkende har et erhvervsmæssigt sigte. Se SKM2001.264.TSS.
 Ad 2) Korrespondancekursus i hårklipning
 En frisørskoles salg af kursusbreve vedrørende frisørvirksomhed er momspligtig.
 En frisørskole afsætter fra Sverige et korrespondancekursus i 10 lektioner i frisørlære. Kursusbrevene indeholder spørgeformularer, som returneres i udfyldt stand til en lærer, der retter og godkender svarene. Eleverne har også adgang til telefonisk rådgivning og har ret til et diplom.
 Et korrespondancekursus er momspligtig, da
 kursusvirksomheden trods indholdet ikke kan anses for en faglig uddannelse eller som håndarbejde
 undervisningen ikke er godkendt af det offentlige eller af en faglig organisation.
 Se TfS1991, 157MNA.
 Ad 3) Kinesiologisk vejledning, selvudvikling, healing, drømmetydning, personlig udvikling og lignende
 Virksomhed med kinesiologisk vejledning er ikke omfattet af momsfritagelsen for undervisning.
 Kinesiologi er oplyst at være undervisning, som omfatter den sammenhæng, der er mellem krop og sjæl. Undervisningen har ikke nogen fast varighed. I intet tilfælde ydes der tilskud til behandlingen fra det offentlige.
 Aktiviteterne skal betragtes som momspligtig konsulentvirksomhed. Selv om undervisning indgår som et element, er der ikke tale om undervisning, der har karakter af egentlig skolemæssig eller faglig uddannelse. Se TfS1990, 326MNA.
 Virksomhed med kurser i selvudvikling, healing, drømmetydning og lignende er heller ikke omfattet af momsfritagelsen efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt.
 kursusvirksomheden ikke efter sit indhold kan anses som skolemæssig undervisning
 undervisningen ikke kan karakteriseres som faglig uddannelse. Det kan fx fremgå af virksomhedens kursusmateriale, at formålet med kurserne er at hjælpe den enkelte med at nå en dybere kontakt med sig selv, at forstå, værdsætte og acceptere sig selv
 undervisningen ikke henvender sig til professionelle behandlere mv.
 Se TfS1996, 732MNA.
 Privat kursusvirksomhed, hvor undervisningen overordnet består i personlig udvikling gennem samtaler og øvelser, er ikke momsfritaget efter ML § 13, stk. 1, nr. 3.
 Terapeuter afholder kurser af 8-24 ugers varighed med mulighed for 1- og 2-årige forløb med eksamensbevis som samtaleterapeut.
 Kurserne udbydes til kommunerne, som også betaler kursusgebyret. Kurserne henvender sig til bistandsklienter, narkomaner, flygtninge og andre med personlige problemer. Også andre deltager i undervisningen, eventuelt som forberedelse til en uddannelse som socialrådgiver eller sygeplejerske.
 Undervisningens indhold består af følgende emner: Kommunikation og udvikling, praktisk psykologi, kropssprog og følelser, drømmetydning, dit indre barn, konfliktløsningsteknikker og forbedring af din intuition. Undervisningen har ikke karakter af terapi.
 Sådan et kursusforløb kan ikke anses for omfattet af momsfritagelsen efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3, når
 kurset efter sit indhold ikke kan karakteriseres som skolemæssig eller faglig undervisning
 undervisningen ifølge kursusbeskrivelsen ikke går ud på at bibringe eller vedligeholde kundskaber alene med erhvervsmæssigt sigte, ligesom kurset ikke er tilrettelagt med henblik


text:
på at gennemføre et forløb med eksamensbevis som samtaleterapeut.
 Indtægter vedrørende et sådant kursusforløb er herefter momspligtige efter ML § 4, stk. 1. Se TfS.2000.943LSR.
 Et projekt har ifølge ansøgningen om støtte fra Den Europæiske Socialfond, til formål at udvikle deltagernes sociale kompetencer, at bryde uhensigtsmæssige mønstre, at danne netværker, at tage ansvar for eget liv og at tro på sig selv.
 En sådan ydelse har ikke karakter af egentlig skolemæssig eller faglig undervisning, der er fritaget for momspligt efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3, når undervisningen ikke har til formål at bibringe eller vedligeholde kundskaber alene med erhvervsmæssigt sigte,
 den del af kurset, der vedrører udformning af jobansøgninger, ikke udgør et tilstrækkeligt væsentligt element til, at det kan medføre momsfritagelse.
 Se SKM2008.313.BR.
 Leverancer i form af coaching, temadage, kurser og teambuilding om emnerne personaletrivsel og samarbejde er momspligtige efter ML § 4, stk. 1.
 Ydelserne vedrører ikke medarbejdernes faglige kompetencer.
 Kursusaktiviteten kan derfor ikke anses for at være omfattet af fritagelsesbestemmelsen i xML § 13x, stk. 1, nr. 3, fordi der hverken er tale om skolemæssig undervisning, faglig uddannelse eller undervisning med et erhvervsmæssigt sigte.
 Der er tale om almindelig virksomheds- og personalerådgivning som er omfattet af momspligten i xML § 4x, stk. 1. Se SKM2008.1031.SR.
 Ad 4) Lydkliniks behandling af ordblindhed
 En lydkliniks behandling af børn med lydterapi for ordblindhed er ikke momsfritaget efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3, om skoleundervisning mv., fordi ydelserne ikke er undervisning mv. i lovens forstand.
 Der er efter forarbejderne til ML § 13, stk. 1, nr. 3, heller ikke tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at ydelsen kan karakteriseres som levering af varer og ydelser med nær tilknytning hertil, ligesom ydelsen klart er adskilt fra undervisningen af eleverne i folkeskolen. Se SKM2003.249.ØLR.
 Ad 5) Instruktion i anvendelse af virksomhedens produkter
 Kurser, der er snævert forbundet med afsætningen af en virksomheds produkter, anses ikke som faglig undervisning, men derimod som instruktion, og er derfor momspligtige.
 En virksomheds undervisning i anvendelse af edb-udstyr mv., med det formål at uddanne brugere af databehandlingsudstyr til at vurdere, installere og anvende virksomhedens produkter, er derimod momsfritaget. Se MNA1978, 529.
 Et edb-selskabs kursusvirksomhed med karakter af instruktion i anvendelse af selskabets produkter er momspligtig konsulentvirksomhed.
 Det kan fx være, hvor selskabet sælger hardware og software, og i forbindelse med salget af software forpligter køberne kontraktligt til at deltage i selskabets kursusaktivitet, som udelukkende henvender sig til købere af programmellet. Se TfS1988, 304MNA.
 En konsulentvirksomhed, der ikke har karakter af egentlig undervisning, men
 har karakter af instruktion og
 udelukkende henvender sig til køber af en virksomheds produkter, og
 hvor køber er forpligtet til at deltage i sælgers kurser,
 skal betragtes som momspligtig konsulentvirksomhed. Se TfS1989.86DIR.
 En virksomheds kursusvirksomhed kan ikke anses som momsfritaget skolemæssig eller faglig undervisning, når kursisterne findes gennem virksomhedens database over kunder, kundeemner, relevante brancher mv. købere af virksomhedens edb-programmer ikke er forpligtede til at deltage i kurserne virksomhedens hovedaktivitet er salg af et bestemt edb-program, og virksomhedens kursusvirksomhed drejer sig om dette


text:
program virksomhedens kursusvirksomhed er snævert forbundet med afsætningen af virksomhedens edb-programmer.
 Undervisningen må anses som instruktion i den konkrete anvendelse af virksomhedens programmer til aktuelle og potentielle købere. Se TfS1996, 680MNA.
 Ad 6) Hundekørekort
 Kurser i "hundekørekort" eller øvrige kurser i fx adfærd, pleje og avlsplanlægning har ikke karakter af skolemæssig eller faglig uddannelse. Kurserne er derfor ikke omfattet af momsfritagelsesbestemmelsen i xML § 13x, stk. 1, nr. 3.
 Dansk Kennel Klub (DKK) er momsfritaget af medlemskontingenter efter ML § 13, stk. 1, nr. 4. og Dansk Kennel Klub opfylder betingelserne for momsfritagelse i xML § 13x, stk. 1, nr. 5 af agilitytræning og -konkurrencer. Endelig kan Dansk Kennel Klub, foreningens kredse og specialklubber være omfattet af fritagelsen i ML § 13, stk. 1, nr. 22, af salg i forbindelse med aktiviteter, som foreningen m.fl. står for. Se ML § 13, stk. 1, nr. 18.
 For alt andet salg, der ikke er fritaget efter andre bestemmelser i momsloven, skal Dansk Kennel Klub være momsregistreret. Se SKM2003.339.TSS.
 Ad 7) Foredrag om fremtiden
 En virksomhed, der fx leverer foredrag i form af korte lektioner, karakteriseret som øjebliksbilleder af den teknologiske fremtid, er ikke faglig uddannelse omfattet af momsfritagelsen i xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt. Se SKM2007.93.SR.
 Ad 8) Førstehjælp
 Undervisning i førstehjælp kan ikke generelt anses som faglig uddannelse.
 Undervisning i førstehjælp i forbindelse med anden faglig uddannelse, som eksempelvis erhvervskørekort, vil dog kunne anses som en ydelse i nær tilknytning til undervisning. Se SKM2009.738.SR.
 Ad 9) Tegneundervisning
 En kunstners undervisning i tegning og maling er ikke faglig uddannelse, herunder omskoling, når undervisningen ikke i særlig grad har til hensigt at bibringe eller vedligeholde kundskaber alene med et erhvervsmæssigt sigte. Se SKM2013.48.LSR.
 For, at undervisning kan betegnes som skolemæssig i momsfritagelsens forstand, er det en betingelse, at undervisningen skal have samme karakter, som den undervisning, der udbydes på momsfritagne skoler eller universiteter.
 I relation til videreførelsen af momsfritagelsen i 1994 af undervisning i sprog, musik, legemsøvelser, håndarbejde, tegning, bogføring og maskinskrivning omtales den momsfritagne undervisning derfor i bemærkningerne til lovforslaget som aftenskoleundervisning og lignende.
 At undervisningen skal være ”skolemæssig” betyder , at der for det første skal foreligge et lærer-elev forhold.
 Dette udelukker dog ikke, at fjernundervisning og lignende kan omfattes af momsfritagelsen, om end der i det mindste i disse tilfælde må være mulighed for en dialog med lærer og elever.
 Der skal for det andet være tale om undervisning af enkeltpersoner eller undervisning af hold.
 Det er for det tredje en betingelse, at underviseren har relevant uddannelses og-/eller erhvervsmæssig erfaring i det, der undervises i.
 For det fjerde skal det, der undervises i, være et fag eller et nærmere afgrænset emne.
 Undervisningen skal for det femte have indhold og niveau svarende til, hvad der udbydes på momsfritagne skoler eller universiteter.
 Momsfritagelsen omfatter herved ikke aktiviteter af rent rekreativ karakter, jf. eksempelvis EU-dommen C-445/05, Haderer, ligesom momsfritagelsen eksempelvis heller ikke omfatter undervisning i ”at tro på sig selv”, jf. SKM2008.313.BR.
 For det sjette er det en betingelse,


text:
at der foreligger en plan for undervisningen, som er udtryk for en gradvis stigende faglighed/udfordring. Undervisningen skal således have til formål at udvikle elevernes kundskaber eller evner inden for det fag eller afgrænsede emne, der undervises i.
 Det har i denne forbindelse ikke betydning for momsfritagelsen, at en elev kun deltager i en lektion af en række af lektioner, ligesom det ikke har betydning, såfremt en elev tager den samme lektion flere gange. Det afgørende er, at formålet med undervisningen er at udvikle eleverne inden for det pågældende fag eller afgrænsede emne.
 For det syvende skal der foreligge et væsentligt element af undervisning, jf. SKM2001.121.VLR. Det er på denne baggrund ikke tilstrækkeligt, at der foretages en indledende instruktion, hvorefter eleverne overlades til sig selv.
 Alle syv betingelser skal opfyldes førend undervisningen kan karakteriseres som skolemæssig.
 Der kan ved vurderingen af, om betingelserne er opfyldt, lægges vægt på, om undervisningen er godkendt som tilskudsberettiget efter folkeoplysningsloven, eller om udbyderen kan sammenlignes med en folkeoplysende forening, jf. SKM2008.522.LSR og SKM2013.48.LSR, men disse kriterier alene kan ikke anses for afgørende.
 Dette ses bl.a. illustreret af Skatterådets afgørelse SKM2016.236.SR, hvor klaverundervisning givet som én-til-én undervisning, hvor underviseren var pianist, uddannet cand.mag. i musik fra Københavns Universitet, kunne omfattes af momsfritagelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 3.
 Dette uanset undervisningen foregik uden for et egentligt skoleforløb, ligesom undervisningen ikke var godkendt som tilskudsberettiget efter folkeoplysningsloven.
 Skatterådet lagde vægt på, at undervisningen efter sin karakter og indhold kunne sammenlignes med undervisning i klaver, som foregår på eksempelvis momsfritagne musikskoler.
 Ligeledes kunne stemmetræning, som består af en kombination af undervisning i legemsøvelser og undervisning i sang, sammenlignes med undervisning på en momsfritaget musikskole. Se SKM2016.107.SR.
 Det bemærkes endvidere, at lektiehjælp vil kunne omfattes af momsfritagelsen i det omfang lektiehjælpen relaterer sig direkte til et fag, som udbydes på en momsfritaget undervisningsinstitution, ligesom leverandøren skal have tilsvarende uddannelsesmæssig baggrund/erfaring, som underviserne på den pågældende undervisningsinstitution.
 Undervisning i sprog, musik, legemsøvelser mv.
 Af § 2, stk. 3, litra c i momsloven, som var gældende før 1994, fremgik følgende vedrørende momsfritagelse af undervisningsydelser:
 "Skole- og universitetsundervisning, faglig uddannelse, herunder omskoling, samt anden undervisning, der har karakter af egentlig skolemæssig eller faglig uddannelse. Undervisning i sprog, musik, legemsøvelser, håndarbejde, tegning, bogføring og maskinskrivning anses for uddannelse af denne karakter."
 Af betænkning over lovforslaget fra 1978 fremgår det, at det foreslås, at momsfritagelsen af undervisning også skal omfatte undervisning i sprog, musik, legemsøvelser (gymnastik, afspænding, yoga, dans, helsesport m.v.), håndarbejde (syning, strikning, vævning, broderi, fletning m.v.), tegning, bogføring og maskinskrivning.
 I forbindelse med gennemførelsen af undtagelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 3, 2. pkt. (lov nr. 375 af 18. maj 1994), blev passagen ”Undervisning i sprog, musik, legemsøvelser, håndarbejde, tegning, bogføring og maskinskrivning anses for uddannelse af denne karakter” taget ud af bestemmelsen.
 Af bemærkningerne til ændringsloven fremgår det, at aftenskoleundervisning og lignende vil være omfattet af momsfritagelsen i samme omfang som før ændringen af momsloven, og der derfor fortsat vil være momsfritagelse af undervisning i sprog, musik,


text:
legemsøvelser, håndarbejde, tegning, bogføring og maskinskrivning, som var direkte nævnt i den tidligere momslovs § 2, stk. 3, litra c, men ikke gentaget i den nuværende momslovs § 13, stk. 1, nr. 3.
 Om momsfritagelsen af undervisning i legemsøvelser udtaler Vestre Landsret i præmisserne i SKM2001.121.VLR, at "Af bestemmelsens tilblivelseshistorie fremgår, at undtagelsen for afgiftspligt ikke kun omfatter undervisning, der har karakter af egentlig skolemæssig eller faglig uddannelse, men også for eksempel undervisning i sprog, musik og legemsøvelser."
 I SKM2001.121.VLR og SKM2007.576.ØLR anerkendte både Vestre- og Østre Landsret med henvisning til forarbejderne til lov nr. 375 af 18. maj 1994, at private motionscentres ydelser til private i form af undervisning i legemsøvelser kan momsfritages, såfremt ydelserne indeholder et væsentligt element af undervisning.
 Det skal i den forbindelse understreges, at momsfritagelsen af undervisning i legemsøvelser nævnes i forarbejderne på lige fod med undervisning i sprog, musik, håndarbejde, tegning, bogføring og maskinskrivning, og der ses derfor ikke at være mulighed for at stille forskellige betingelser for anvendelsen af momsfritagelsen på henholdsvis undervisning i legemsøvelser og undervisning i sprog, musik, håndarbejde, tegning, bogføring og maskinskrivning.
 Bemærkningerne til ændringen af momsloven i 1994 omtaler undervisningen som aftenskoleundervisning o.lign., og det er derfor ikke al undervisning i sprog, musik, legemsøvelser, håndarbejde, tegning, bogføring og maskinskrivning, der omfattes af momsfritagelsen, men kun undervisning, der udviser et fagligt indhold og niveau svarende til undervisning på aftenskoler, musikskoler, folkeskoler, erhvervsskoler mv. Dette med direkte henvisning til lovbestemmelsens krav om, at der skal være tale om ”skolemæssig eller faglig undervisning”.
 Det skal understreges, at idet hjemlen for momsfritagelsen er ”skolemæssig undervisning” i momslovens § 13, stk. 1, nr. 3, er oplistningen af undervisning i sprog, musik, legemsøvelser, håndarbejde, tegning, bogføring og maskinskrivning ikke udtømmende, men alene en oplistning af eksempler på undervisning, der kan anses for skolemæssig.
 Undervisning i andre fag kan derfor tillige momsfritages, såfremt undervisningen opfylder betingelserne for at blive anset for skolemæssig.
 Særligt om undervisning i legemsøvelser
 Momsfritagelsen omfatter som anført også undervisning i legemsøvelser, hvilket betyder, at der skal være tale om gymnastik i bred forstand til almen styrkelse af udøverens krop. I betænkningen fra 1978 eksemplificeres undervisning i legemsøvelser ved gymnastik, afspænding, yoga, dans og helsesport.
 Det er på samme måde som for undervisning i musik, sprog mv. afgørende for momsfritagelsen af undervisning i legemsøvelser, at undervisningen kan anses for skolemæssig, jf. ovenfor.
 Det skal således understreges, at momsfritagelsen har hjemmel i momsfritagelsen af undervisning, og det er derfor undervisningen i legemsøvelser, der er momsfritaget – ikke udøvelsen af legemsøvelserne. Momsfritagelsen skal fortolkes i overensstemmelse hermed.
 Ligeledes bemærkes det, at momsfritagelsen af undervisning i momslovens § 13, stk. 1, nr. 3, implementerer momssystemdirektivets artikel 132, stk. 1, litra i) og j), og den danske momsfritagelse skal derfor fortolkes i overensstemmelse hermed – dette gælder ligeledes det i bemærkningerne til momsloven anførte om, at momsfritagelsen omfatter undervisning i musik, sprog, legemsøvelser mv.
 For så vidt angår den praktiske anvendelse af betingelserne i relation til undervisning i legemsøvelser skal følgende bemærkes:
 Lærer-elev forhold
 Undervisningen skal tilrettelægges


text:
således, at en instruktør gennem hele lektionen leder deltagerne gennem et på forhånd fastlagt program inden for eksempelvis gymnastik, pilates, spinning mv.
 Undervisningen skal være givet af instruktøren, ligesom formålet skal være, at deltagerne i deres udøvelse af legemsøvelser mv. følger instruktørens undervisning.
 Undervisningen skal have en vis intensitet, hvilket medfører, at undervisningen skal være givet af instruktøren og ikke i højere grad af de i forbindelse med udøvelsen af legemsøvelserne anvendte maskiner eller redskaber.
 Endelig skal underviseren være til stede og fokuseret på at undervise, hvorfor instruktøren ikke kan have andre opgaver samtidig i form af eksempelvis modtagelse af kunder i receptionen.
 Betingelsen vil eksempelvis ikke kunne anses for opfyldt i det tilfælde, hvor deltagerne på holdet gennemfører undervisningen efter instruktioner fra en opstillet skærm i træningslokalet – dette uanset om der er tale om afspilning af en optagelse af en instruktør.
 Det må således lægges til grund, at der i det mindste skal være mulighed for en dialog med instruktøren, hvor deltagerne individuelt kan få tilpasset deres udøvelse af legemsøvelserne.
 Undervisning af enkeltpersoner eller undervisning af hold
 Antallet af deltagere i undervisningen er ikke afgørende for momsfritagelsen, idet momsfritagelsen vurderes på baggrund af karakteren af den leverede undervisning.
 Momsfritagelse finder derfor anvendelse både i relation til personlig træning, hvor der kun er én enkelt deltager og på hold med et større antal deltagere. xSe SKM2018.470.SR.x
 Det er endvidere ikke en betingelse, at deltagerne konkret er til stede gennem hele lektionen, hvorfor deltagerne frit kan komme og gå til og fra undervisningen uden konsekvenser for momsfritagelsen. Deltager en person derfor af en eller anden årsag alene i 20 minutter af en lektion på 45 minutter, vil undervisningen stadig kunne momsfritages.
 Underviserens kvalifikationer
 Det er en betingelse, at underviseren må anses for at have tilstrækkelige kvalifikationer til, at undervisningen opnår et vist fagligt niveau.
 Instruktøren skal derfor have en relevant uddannelse og-/eller tilstrækkelig erhvervsmæssig erfaring i at varetage den pågældende undervisning, dvs. instruktøren skal være uddannet i – eller have erhvervsmæssig erfaring med, hvorledes de enkelte legemsøvelser bidrager til styrkelse af udøverens krop.
 Typisk vil instruktøren opfylde betingelsen, såfremt denne har taget en uddannelse som fitnessinstruktør eller har tilsvarende erhvervsmæssig erfaring.
 Fag eller et nærmere afgrænset emne
 Det er en betingelse for, at undervisningen kan anses for skolemæssig, at der undervises i et fag eller et nærmere afgrænset emne. Dette betyder, at der skal foreligge en kursusbeskrivelse, som fortæller, hvad undervisningsforløbet omfatter, og hvad formålet med undervisningen er.
 I relation til undervisning i legemsøvelser kan dette bestå i, at der er tale om undervisning i eksempelvis pilates, dans, yoga, spinning mv., samt hvad formålet med denne træning er i relation til udøvelsen af legemsøvelser.
 Indhold og niveau
 Momssystemdirektivets fritagelse af undervisning uden for egentlige skoleforløb er afgrænset til privattimer givet af undervisere på skole- eller universitetsniveau.
 Det er derfor en betingelse for momsfritagelse af undervisning uden for egentlige skoleforløb, at undervisningen har et indhold og et niveau svarende til, hvad der udbydes på momsfritagne skoler eller universiteter.
 Betingelsen er i


text:
praksis særligt relevant i forhold til hvilke fag eller nærmere afgrænsede emner, der kan omfattes af momsfritagelsen.
 Som anført ovenfor fremgik det direkte af momsloven fra 1978 og videre af bemærkningerne til 1994-loven, at undervisning i legemsøvelser, herunder eksempelvis helsesport, er omfattet af momsfritagelsen, og undervisning af denne art vil derfor som udgangspunkt opfylde betingelsen.
 Ligeledes må det lægges til grund, at undervisning af denne art ikke kan anses for undervisning af rent rekreativ karakter, som omtalt af EU-domstolen i C-445/05, Haderer. Det bemærkes i denne relation, at aktiviteter af rekreativ karakter defineres som aktiviteter, der giver mulighed for hvile og afslapning, og som vedrører fritid og fritidsaktiviteter, især i naturen.
 For så vidt angår betingelsen om et vist niveau må denne betingelse særligt anses for opfyldt, når undervisningen varetages af en uddannet instruktør og gennemføres ud fra et på forhånd fastsat program, som instruktøren skal lede deltagerne igennem, og som har til formål at træne deltagerne på et bestemt måde.
 Plan for undervisningen
 Som anført ovenfor skal der foreligge en kursusbeskrivelse, som fortæller, hvad undervisningsforløbet omfatter, og hvilket formål i relation til udøvelsen af legemsøvelser undervisningen forfølger.
 Det er i denne forbindelse afgørende, at formålet med undervisningen er at udvikle deltagernes evner inden for udøvelse af legemsøvelser. Der skal derfor i undervisningen være indlagt en stigende læringskurve, hvilket i praksis opfyldes ved, at der først gennemføres nogle basale øvelser, hvorefter der gradvis udføres mere udfordrende øvelser.
 I relation til spinning og anden undervisningen i legemsøvelser, som er rettet mod styrkelse af deltagerne kondition, udholdenhed o.lign. opfyldes denne betingelse ved, at undervisningen har til formål successivt at øge belastningen eller intensiteten i løbet af lektionen.
 Sværhedsgraden og udfordringen ved en legemsøvelse består i disse situationer i hastigheden og hyppigheden, hvormed den gennemføres samt i den restitutionstid, der tilrettelægges mellem deløvelserne og mellem lektionerne.
 Det afgørende i relation til betingelsen om en plan for undervisningen er, at formålet med kurset opfylder denne betingelse. Det subjektive udbytte for den enkelte deltager er i denne forbindelse uden betydning. Det er ligeledes uden betydning for momsfritagelsen, at en deltager kun modtager én lektion i et tilrettelagt forløb af flere lektioner, samt om en deltager tager samme lektion flere gange.
 Det bemærkes på denne baggrund, at repetition i undervisningen ikke i sig selv udelukker momsfritagelse, men repetitionen skal have et læringsmæssigt/udviklingsmæssigt formål.
 Væsentligt element af undervisning
 At der skal foreligge et væsentligt element af undervisning er slået fast af Vestre Landsret i SKM2001.121.VLR. I sagen foretog et fitnesscenter en introducerende instruktion i brugen af træningsfaciliteterne og udarbejdede et træningsprogram til deltagerne, hvorefter disse på selvvalgte tidspunkter uden fast medvirken af instruktør kunne gennemføre legemsøvelserne. Landsretten kom i denne sag frem til, at undervisningen ikke indeholdt væsentligt element af undervisning, hvorfor betingelsen for momsfritagelse efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 3, ikke var opfyldt.
 Det er SKATs opfattelse, at denne betingelse er udtryk for en helhedsvurdering af undervisningens intensitet, og vurderingen af betingelsen vil derfor være sammenfaldende med flere elementer af de øvrige betingelser.
 Grundlæggende


text:
vil betingelsen typisk være opfyldt, når underviseren er til stede og fokuseret på at undervise gennem hele lektionen.
 Underviseren skal i praksis påtage sig en aktiv rolle, der tilvejebringer, at deltagerne opnår de fysiologiske og tekniske færdigheder, der giver dem det mest optimale udbytte af at deltage i det enkelte træningsforløb.
 Dette sker ved, at underviseren ved instruktion, screening, og løbende coaching af de enkelte deltagere i de enkelte træningspas, bliver katalysator for en stadig stigende læringskurve. Der er således tale om undervisningsforløb, hvor der er lærer-elev interaktion med en uddannet instruktør.
 Betingelsen vil eksempelvis ikke være opfyldt, såfremt underviseren indledningsvis fortæller, at deltagerne skal gøre det samme som sidst eller underviseren instruerer i, hvad der skal laves i løbet af hele lektionen, hvorefter underviseren blot ser passivt til eller varetager andre opgaver i løbet af lektionen.
 De udførte legemsøvelser skal således løbende være givet af underviseren ud fra et på forhånd fastlagt program.
 At der skal foreligge et væsentligt element af undervisning udelukker ikke, at der anvendes maskiner eller redskaber i forbindelse med udøvelsen af legemsøvelserne.
 Men er undervisningen, herunder eksempelvis bestemmelsen af legemsøvelsernes art eller intensitet, givet af maskinerne frem for af underviseren vil der ikke foreligge et væsentligt element af undervisning.
 Der foreligger heller ikke et væsentligt element af undervisning, såfremt valget af maskiner eller redskaber ikke er givet løbende af instruktøren.
 Momsfritagelsen af undervisning i legemsøvelser gælder uanset om undervisningen gives til en enkelt person af en personlig træner, eller om undervisningen gives til et hold med flere deltagere. Det er undervisningens art, der er afgørende for, om den kan momsfritages.
 Det skal dog understreges, at de samme betingelser skal være opfyldt, og undervisningen givet af personlige trænere skal derfor som udgangspunkt have samme indhold og niveau, som den momsfritagne undervisning givet i hold.
 Hyres en personlig træner til at lede deltageren igennem et træningsprogram, som gerne må være individuelt tilrettelagt, i eksempelvis spinning, så vil dette kunne omfattes af momsfritagelsen.
 Hyres en personlig træner derimod til at lægge et individuelt træningsprogram, samt give en indledende introduktion, hvorefter deltageren er overladt til selv at gennemføre træningsprogrammet, så vil ydelsen ikke kunne momsfritages, idet der herved ikke foreligger et væsentligt element af undervisning gennem udøvelsen af legemsøvelserne.
 Leverer den personlige træner sammen med undervisningen ydelser i form af kostvejledning mv., skal det vurderes, om disse ydelser kan anses for biydelser til undervisningen. Dette vil typisk ikke være tilfældet, idet kostvejledning mv. ofte vil være et mål i sig selv for den gennemsnitlige forbruger, og ikke alene et mål til at udnytte hovedydelsen i form af undervisningen på de bedst mulige betingelser, jf. C-349/96, Card Protection Plan Ltd.
 Undervisning i sportsgrene
 Det bemærkes, at undervisning i specifikke sportsgrene, herunder golf, ridning, tennis mv. efter deres art ikke omfattes af momsfritagelsen af undervisning i legemsøvelser, uanset disse bidrager til en styrkelse af deltagernes kondition, udholdenhed o.lign. Dette gælder ligeledes undervisning i faldteknik og klatring.
 For en nærmere afgrænsning heraf henvises til Den juridiske vejledning, afsnit D.A.5.3 og D.A.5.5.
 Undervisning


text:
i specifikke sportsgrene kan eventuelt momsfritages efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, om momsfritagelse af amatørsport mv.
 Undervisning i legemsøvelser ctr. salg af adgang til at dyrke sport
 Ved forståelsen af "undervisning i legemsøvelser" efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3, 1. pkt., skal der sondres mellem momsfri "undervisning i legemsøvelser" i forhold til "erhvervsmæssigt salg af adgang til at dyrke sport" efter ML § 13, stk. 1, nr. 5, 1. pkt., som handler om fritagelse for sportsaktiviteter og -arrangementer, der er afgiftspligtige, hvis de udbydes af en virksomhed, som arbejder med gevinst for øje.
 Ved sondringen mellem momsfri undervisning i legemsøvelser efter ML § 13, stk. 1, nr. 3, 1. pkt. og momspligtigt salg af adgang til at dyrke sport, som udbydes med gevinst for øje efter x§ 13x, stk. 1, nr. 5, 1. pkt., lægges vægt på:
 Bredden af den fysiske træning, der udøves. Det skal dreje sig om gymnastikundervisning i bred forstand til almen styrkelse af legemet. Det betyder, at undervisning i forskellige, mere specifikke sportsgrene ikke anses for omfattet af begrebet "undervisning i legemsøvelser"
 Om ydelsen indebærer et væsentligt element af reel undervisning. En lærer/instruktør skal undervise efter et forud fastlagt program, og undervisningen skal have en vis intensitet; det er altså ikke tilstrækkeligt, at den alene går ud på at instruere om brugen af forskellige trænings- og motionsapparater.
 Konkrete aktiviteter, der er momsfritaget, medmindre de omfattes af x§ 13x, stk. 1, nr. 3, 2. pkt.:
 Aerobic- og callaneticstræning, der foregår som holdtræning sådan, at holdet følger en instruktørs anvisninger bl.a. ved, at instruktøren fører an og viser, hvordan øvelserne skal udføres, anses for momsfritaget efter ML § 13, stk. 1, nr. 3, som undervisning i legemsøvelser
 Rygtræning, der foregår som holdtræning, ledet af en instruktør, der i forbindelse med træningen giver specielle anvisninger på afhjælpning af rygproblemer, anses som momsfri undervisning i legemsøvelser
 Specialkurser i forebyggelse af idrætsskader for frivillige trænere og ledere fra en række sportsklubber, som bliver afholdt i en virksomhed, anses som momsfri undervisning i legemsøvelser
 Deltagelse på aerobic- og callaneticshold uden adgang til motionsredskaber anses som momsfri undervisning i legemsøvelser
 Skadebehandling, der bliver varetaget gennem fysisk genoptræning, anses som så individuel og intensiv, at det er momsfri undervisning i legemsøvelser.
 Styrketræning, der ledsages af en introducerende vejledning i brug af maskiner og derefter af en ad hoc-vejledning, kan ikke efter xML § 13x, stk. 1, nr. 5, anses som undtaget fra momspligten. Den træningsform anses derfor som erhvervsmæssigt salg af adgang til at dyrke sport. Se TfS1996,127MNA.
 Den omstændighed, at et motionscenter udarbejder et træningsprogram for den enkelte, og at instruktøren viser og demonstrerer de maskiner, der anvendes til træningsprogrammet, er ikke nok til, at der kan ske momsfritagelse efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3.
 Kunderne kan eksempelvis modtage en introducerende instruktion i brugen af træningsfaciliteterne og få udarbejdet et træningsprogram, men træningen foregår på selvvalgte tidspunkter uden fast medvirken af instruktør, selv om der er en instruktør til stede, der kan give råd og vejledning.


text:
Aktiviteterne indeholder imidlertid ikke et så væsentligt element af reel undervisning, at der er grundlag for at momsfritage efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3. Se SKM2001.121.VLR.
 Et fitnesscenter, som udbyder styrketræning med fx 15 timers undervisning som led i et 12 måneders abonnement, er ikke momsfritaget undervisning.
 Efter forholdet mellem omfanget af træningen og omfanget af undervisningen har ydelsen ikke et så væsentligt element af undervisning, at der er grundlag for at anse den for fritaget efter xML § 13x, stk. 1, nr. 3.
 Selvom der er kunder som er henvist af kiropraktorer, leverer et fitnesscenter ikke "anden egentlig sundhedspleje", jf.xML § 13x, stk. 1, nr. 1.
 Se SKM2007.576.ØLR, hvor der blev lagt vægt på en udtalelse fra Sundhedsstyrelsen og oplysningerne om personalets uddannelse.
 Ved sondringen mellem, om der leveres momsfritaget undervisning eller eksempelvis momsfritaget social forsorg og bistand, skal det afgøres hvilken ydelse, der er hovedydelse, og hvilken ydelse, der er biydelse.
 En biydelse tæller nemlig ikke som en selvstændig ydelse, da den momsmæssigt behandles som hovedydelsen. Se sag C-349/96 Card Protection Plan Ltd., præmis 30.
 En ydelse skal anses for en hovedydelse
 når den for kunderne udgør et mål i sig selv, og
 ikke udgør et middel til at udnytte tjenesteyderens hovedydelse på de bedst mulige betingelser.
 Se sag C-349/96, Card Protection Plan Ltd., præmis 30, hvor disse kriterier fremgår.
 En højskoles kursus til unge med støttebehov, er omfattet af xML § 13x, stk. 1, nr. 3, om momsfritagelse for undervisning og ikke af xML § 13x, stk. 1, nr. 2, om momsfritagelse for social forsorg og bistand, når det væsentligste element i ydelserne er selve undervisningen ifølge program- og kursusoplæg.
 Det fremgår således, at undervisningselementet skal være det primære formål med opholdet. Se SKM2002.393.VLR og stadfæstelse i SKM2003.299.HR.
 Friskoler og efterskoler inden for skolesamvirke, der driver undervisningsvirksomhed, er omfattet af ML § 13, stk. 1, nr. 3, selvom elevgruppen består af elever, der er anbragt af de sociale myndigheder som foranstaltning efter lov om social service § 40, fordi de har behov for særlig støtte, enten socialt eller indlæringsmæssigt.
 Skolernes hovedydelse anses for undervisning. Der henses til
 at de fleste elever går op til folkeskolens afgangsprøve, og
 at flere af eleverne bliver anbragt andre steder, når de ikke kan modtage undervisning samt
 skolernes vedtægter og programmer.
 Der er derfor ikke tale om social forsorg og bistand, jf. xML § 13x, stk. 1, nr. 2. Skolernes aktiviteter er omfattet af ML § 13, stk. 1, nr. 3, og dermed lønsumsafgiftspligtige. Se SKM2003.279.VLR.
 En institution, der driver et socialpædagogisk opholdssted og leverer ydelser som nævnt i § 40 b i lov om social service og som også leverer specialundervisning, anses for at levere både social forsorg og bistand og skoleundervisning.
 Skoledelen anses ikke for en sekundær ydelse til institutionens hovedydelse, når den efter vedtægterne er et element i opholdsdelen. Skoledelen udgør et mål i sig selv for de anbragte børn og unge, nemlig at modtage undervisning for at kunne bestå folkeskolens afgangsprøve. Endvidere er skoledelen ikke et