text:
med store økonomiske og udviklingsmæssige interesser, der stiller krav til den kommunale administration. Her betyder tidsfaktoren utrolig meget. Tidsfaktoren er i det hele taget meget afgørende på planområdet i kommunernes konkurrence indbyrdes og i forhold til den vækstdagsorden, som for langt de fleste kommuner er meget aktuel.
 Meget konkret er der pres på at få kørt lokalplaner igennem. I Odsherred Kommune har de enkelte gange skullet køre en lokalplanproces igennem på 14 dage. Når de har møder med developere, er det første, der ofte spørges til, hvornår planen kan være klar. De er derfor nødt til hele tiden at justere deres arbejdsplanlægning. Den måde, de gør det på i Odsherred Kommune, er at have et fast-track for lokalplaner, der skal laves med kort varsel.
 De ansatte planlæggere er alle på fuld tid. Det er en bevidst beslutning. Det er nødvendigt, fordi det kræver en fysisk tilstedeværelse på arbejdspladsen. Og arbejdsmængden er så stor, at der er behov for kontinuitet og for at kunne skrue op for arbejdstiden. I 2015 har de eksempelvis haft et ekstraordinært stort lokalplanpres, og de har haft brug for aftaler om overarbejde. Det var dog kun i et enkeltstående tilfælde. De opererer normalt ikke med overarbejdsaftaler, men medarbejdere har tit overarbejde, som kræver, at de kan flexe med deres arbejdstid, så medarbejderne arbejder mere den ene uge og mindre den anden. De har enkelte gange måttet betale sig fra det.
 Hvis man forestiller sig to halvtidsstillinger, vil han vurdere, at nytteværdien ville være nedbragt betragteligt, fordi han som leder ikke ville kunne få fat på de pågældende medarbejdere, når han har brug for dem, og hans umiddelbare vurdering er, at to halvtidsansatte vil medføre en 70 % arbejdskapacitet sammenlignet med en fuldtidsstilling på 100 %.
 Det er en bestemt medarbejder, der sidder med en lokalplan. Det er det mest normale. Det er fordi en lokalplan er et kompliceret dokument med masser af faldgruber. Der er mange tråde at holde rede på. Det er det bedste, at det er den samme, der har at gøre med en lokalplan. De få gange, hvor nogle har måttet overtage en lokalplan, har det udmøntet sig i fejl.
 Han mener ikke, at en medarbejder vil kunne sidde med kun ad hoc opgaver. Medarbejderne indgår i en pulje. Nogle uger er mere arbejdsintensive end andre. Jo flere halvtidsmedarbejdere, jo mere ville kommunen blive forhindret i at udføre sine opgaver. Mange ad hoc opgaver skal løses her og nu. Det ville give et mere stift system i forhold til den dynamiske hverdag. Det er nemmere at have en deltidsansat i en større kommune. Et af problemerne ved en halvtidsansat er, at man mister beredskab.
 Søren Hemdorff har forklaret bl.a., at han er planchef i Holstebro Kommune. Han har A ansat hos sig. Han er uddannet arkitekt i 1987, hvorefter han kom til Holstebro som planarkitekt, inden han blev planchef. Inden sammenlægningen var han teknisk direktør i fire år. Han valgte derefter at gå tilbage til planområdet. Samlet set har han været planchef i


text:
15-17 år.
 Holstebro Kommune har ca. 58.000 indbyggere. Bortset fra de 10.000 indbyggeres forskel er det nogenlunde samme størrelse som Ikast-Brande kommune.
 Planafdelingen omfatter planlægning inden for lokalplanlægning, kommuneplanlægning og projektudvikling. Der er mere og mere projektudvikling. Miljø og Byggeri er organiseret i andre afdelinger. Der er ingen myndighedsudøvelse.
 Han har 11 medarbejdere. Der er to medarbejdere, der sidder med vindmøller. To medarbejdere sidder med kommuneplanlægning. To projektmedarbejdere sidder med ”Det gamle slagteri”. Resten sidder med lokalplanlægning. Der er en HK’er ansat, som holder styr på de andre i forhold til mødeplanlægning. Det er en blanding af arkitekter og civilingeniører med Urban Planning som speciale.
 Arbejdet er meget mikset. Det er ikke sådan, at der er medarbejdere, der kun sidder med lokalplaner og andre med udviklingsopgaver. Alle har både lokalplaner og udviklingsopgaver. Landzoneplanlægning indgår ikke. De laver åben landsplanlægning, men kun i relation til kommuneplaner.
 I øjeblikket er de i gang med 10-12 lokalplaner. De er fordelt, så ikke alle har en lokalplan, fordi de er på andre opgaver. Han mener, at man kan have gang i 2-4 lokalplaner på en gang alt efter den enkelte lokalplan, og hvor meget det presser på for at få dem igennem.
 I en offentlighedsfase sidder man ikke og venter på at få en ny opgave, så der er nogle forskydninger. Der er også nogle, der sidder med en enkelt men meget stor lokalplan.
 Det er den samme medarbejder, der følger en lokalplan fra start til slut. Det er en planlægningsarkitekt, der er projektleder igennem hele planlægningsfasen, hvor det så efterfølgende går over til at være en ny opgave ved anlægsopgaven, hvor medarbejderen går over og er med som almindelig projektarbejder.
 Opgaverne er organiseret sådan både af hensyn til effektivitet og kvalitet. Det er ikke ligegyldigt, hvem der får hvilke opgaver. Han fordeler opgaverne mellem medarbejderne. Hans kriterier er, at han kender sine medarbejdere og deres faglighed godt. Han ved, at det selvfølgelig er et spørgsmål om at være sikker på, hvem der kan klare den pågældende opgave, men også at en medarbejder skal have en udfordring. Han giver eksempelvis vigtige erhvervsorienterede planer til erfarne medarbejdere. Ved nogle opgaver er der brug for, at folk er rimelig selvkørende. Derfor kræver det, at en medarbejder til en krævende opgave er kompetent, både i forhold til bygherrer og politikere. Det er en tung opgave.
 De har fokus på erhvervslivet, og på at Holstebro Kommune skal være en attraktiv kommune. De har en dialog med erhvervslivet. De tænker også på dette i forhold til sagsbehandlingstider. Der kan ske omfordeling i rækkefølgen af opgaver, og de har en politisk accept af, at der kan skydes projekter ind.
 Jobcenteret kontaktede ham i efteråret 2012 og spurgte, om A kunne komme i virksomhedspraktik. Han lavede en aftale med jobcenteret efter at have snakket med A. Aftalen løb fra 12. november 2012 til 15. februar 2013. Det gik fint. De tog en ny periode efterfølgende, da Jobcenteret ville se, om A kunne tage mere end ni timer. Hun blev sat op

type: other


text:
til 20 timer. Det gik ikke godt. Hun kom ned på 12 timer, som hun er ansat på nu.
 Han tilbød A et job, da Jobkonsulenten spurgte, om han kunne etablere et job til A. Det var oppe i chefgruppen, og man fandt, at det var en god idé. Han tilbød A et 12 timers job, da dette blev anbefalet af smerteklinikken, og da han kunne skaffe lønkroner til dette.
 De har en lønramme, som de skal afholde omkostningerne indenfor. De foretager prioriteringer af omkostninger. Den omkostning, der var til at ansætte A, blev skabt ved en omprioritering. Det var ekstra 12 timer, der blev skabt. Det var en normal ansættelse på almindelige vilkår fra lønkonto 6. Han fik tilført 12 timer ekstra om ugen, da A blev ansat i et flexjob, og A er nu en del af hans normering.
 A arbejder med lokalplaner og med layoutarbejde, da hun også selv tager initiativer, og hun havde nogle konkrete forslag til, hvordan man kunne lave noget om. I 2014 havde hun derfor ansvaret for en arkitekturpris, som uddeles til god arkitektur en gang om året. Hun har i hvert fald lavet syv lokalplaner, siden hun blev ansat, og i denne periode har hun også været på barsel i syv måneder. Lokalplanen, som hun arbejdede på inden sin barsel, er hun startet op på igen.
 Planlægningen af As arbejde er meget fleksibel over for bygherrer. Hun arbejder tre timer, mandag, tirsdag, torsdag og fredag formiddag. Ved aftenmøder, eller når A ikke er der, tilrettelægges As arbejdstid efter det. Så kan hun være væk torsdag morgen i stedet. Han har ikke oplevet, at det har haft negativ indflydelse på bygherrer.
 A får ikke de store og komplekse lokalplaner, som skal løses her og nu, men der er også andre lokalplaner og andre ting, som skal løses og justeres. Det har de kunnet løse. A har ikke haft nogen opgaver i forhold til developerere, fordi hendes opgaver ikke har indeholdt disse. Han vil ikke afvise, at det kan være et problem, men det har ikke været et issue, fordi han har tilrettelagt As arbejde.
 Hun har haft ansvaret for lokalplanen for et tidligere stort fjerkræslagteri. Hvis A ikke er der, er han ikke længere væk, end at han kan ringes op.
 Ved møder bliver det nævnt, at man altid kan få fat på A på de tidspunkter, hvor hun er der. Hun holder også møder uden for huset. Hun har taget toget til Ulfsborg. De nødvendige møder deltager han i, det gør han også for de andre medarbejdere. Det er også muligt at tage taxa.
 Det tager ikke nødvendigvis længere tid at udarbejde en lokalplan for en deltidsansat, fordi opgaverne er fordelt derefter, og fordi opgaverne er fornuftigt forskudt. Det tager stort set samme tid.
 Han har en vindmøllemedarbejder, der er ansat på 32 timer. Hvis han kunne overtale sine chefer til flere lønkroner til planafdelingen, ville han gerne omsætte dem til deltidsmedarbejdere. Han har aldrig efterspurgt medarbejdere på deltid. Han har på


text:
et tidspunkt efterspurgt en medarbejder på 32 timer. Hertil fik han mange henvendelser.
 Han ville være åben over for medarbejdere, der spurgte, om de kunne komme på deltid. Hvis en fuldtidsmedarbejder opsiger sit job, har han en interesse i at erstatte en sådan medarbejder med en fuldtidsansat. Det er fordi, de har en opgaveportefølje, der afspejles heri. Der vil han ikke ansætte eksempelvis en 20 + 17 timer medarbejder. Det giver ikke mening. Omkostningerne vil blive for store, da der ville skulle investeres i ekstra skriveborde mv.
 Fleksibiliteten ligger i, at fuldtidsmedarbejderen er der flere timer, og dermed også løser flere opgaver end en deltidsansat.
 A får ikke opgaver, hvor der er et stort tidspres, og hvor der er mange timer i det inden for kort tid, eller hvor kompleksiteten er af en art, som man ikke kan sætte sig ind i på kort tid. De opgaver, som A løser, er opgaver, der i størrelse og i tidsperspektiv passer til en stilling på 12 timer. Det vil sige, at de andre medarbejdere ikke har disse opgaver.
 Holstebro ligger måske på en 20. plads i Dansk Industris undersøgelse. De har ligget nr. ét hos Dansk Byggeri. Virksomhederne lægger vægt på, at de er en troværdig part, der overholder deres aftaler. Det at levere hurtigt er ikke nødvendigvis vigtigt. De skal levere den rigtige vare.
 Holstebro Kommune har et sæt værdiregler i forhold til at hjælpe folk ind på arbejdet. Han kunne se, at han kunne have noget ud af det, men at A også kunne få en hverdag, hvor hun kunne bruge sin faglighed. Så hvis han kunne bruge det, og det tilførte 12 timers arbejde, så var det fint med chefgruppen. Ressourcer kan de altid bruge. Det er ikke fordi opgaverne mangler.
 Han er godt tilfreds med As ansættelse.
 Sagens hovedspørgsmål er, om A var handicappet, da hun blev opsagt af Ikast-Brande Kommune, og om kommunen i givet fald har opfyldt sin pligt efter forskelsbehandlingslovens § 2 a til at træffe foranstaltninger, der var hensigtsmæssige for at give hende adgang til fortsat beskæftigelse.
 Som det fremgår af Højesterets dom af 23. juni 2015 (UfR 2015.3301), omfatter begrebet handicap i forskelsbehandlingsloven en tilstand, der er forårsaget af en lægeligt diagnosticeret helbredelig eller uhelbredelig sygdom, når denne sygdom medfører en begrænsning som følge af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre arbejdstagere, og denne begrænsning er af lang varighed.
 Der er enighed om, at A som følge af sygdommen refleksdystrofi havde en funktionsbegrænsning som omfattet af forskelsbehandlingsloven, men kommunen har gjort gældende, at begrænsningen på opsigelsestidspunktet ikke var af lang varighed.
 As sygdom skyldtes en trafikulykke i arbejdstiden den 25. maj 2009. Hun blev deltidssygemeldt i august eller september 2009 og var deltidssygemeldt frem til opsigelsen i november 2010. Højesteret finder på baggrund af de lægelige oplysninger, at der heller ikke var udsigt til, at hun snart ville være


text:
i stand til at arbejde på fuld tid. Hendes funktionsbegrænsning som følge af sygdommen fremstod således på opsigelsestidspunktet i november 2010 som værende af lang varighed.
 Højesteret tiltræder derfor, at A på opsigelsestidspunktet var omfattet af forskelsbehandlingslovens handicapbegreb.
 Ved EU-Domstolens dom af 11. april 2013 i de forenede sager C-335/11 og C-337/11 er det i præmis 55 fastslået, at også nedsættelse af arbejdstiden kan udgøre en tilpasningsforanstaltning.
 Som fastslået i Højesterets dom af 11. august 2015 (UfR 2015.3827) har en arbejdsgiver pligt til at undersøge og eventuelt afprøve mulige, hensigtsmæssige tilpasningsforanstaltninger, når arbejdsgiveren er eller bør være bekendt med en arbejdstagers handicap og heraf følgende behov for tilpasningsforanstaltninger.
 Kommunen var bekendt med, at As deltidssygemelding skyldtes sygdommen refleksdystrofi, og at sygdommen medførte, at hun kun kunne arbejde på nedsat tid. Kommunen var endvidere bekendt med lægeerklæringen af 13. juli 2010, hvoraf det fremgår, at der ikke var udsigt til, at hun snart ville kunne arbejde på fuld tid. Højesteret tiltræder derfor, at kommunen vidste eller burde vide, at hun var handicappet.
 A og hendes fagforeningsrepræsentant foreslog, at hendes fuldtidsstilling blev ændret til en deltidsstilling på 20 timer om ugen.
 Af referatet af afklaringsmødet den 4. november 2010 fremgår, at arbejdspresset i de knapt 11⁄2 år, hvor A havde været på nedsat tid, havde været urimeligt stort for de to andre byplanlæggere i teamet. Højesteret lægger på denne baggrund og efter forklaringerne fra planchef Karina Kisum Jensen og direktør for Teknisk Område Hans Jørgen Laursen til grund, at opgaverne med udarbejdelse af lokalplaner ikke kunne løses af de to fuldtidsansatte byplanlæggere samt A på nedsat tid, men at det ville være nødvendigt at tilføre yderligere ressourcer til afdelingen.
 Højesteret finder, at det ikke ligger inden for kommunens tilpasningsforpligtelse at opnormere bemandingen ved at ansætte en yderligere byplanlægger på fuld tid. Efter Karina Kisum Jensens forklaring må det lægges til grund, at det blev overvejet, om medarbejdere i andre afdelinger kunne dække de manglende timer i planafdelingen, men at dette ikke var muligt, fordi arbejdet er for specialiseret. Det må endvidere efter hendes forklaring lægges til grund, at det blev overvejet at overføre A til en anden stilling i kommunen, men at der ikke var brug for hendes specialistfunktion i andre afdelinger.
 Den eneste tilbageværende mulighed har således været at opdele As stilling i to stillinger, således at hun arbejdede 20 timer om ugen, og en anden byplanlægger blev ansat til de resterende 17 timer om ugen.
 Kommunen har oplyst, at arbejdet som byplanlægger er højt specialiseret og kræver en videregående uddannelse. Arbejdet i planafdelingen er tilrettelagt således, at alle medarbejdere, herunder de tre byplanlæggere, arbejder på fuld tid som følge af de særlige driftsmæssige forhold i denne afdeling, herunder de særlige krav, der stilles til højt serviceniveau i forhold til borgere og virksomheder. Fuldtidsansættelse er nødvendig for at sikre kontinuitet i arbejdet med lokalplanerne, hvor den samme sagsbehandler har ansvaret for alle led i processen. Fuldtidsansættelse er endvidere nødvendig for at kunne leve op til kommunens krav om tilgængelighed i forhold


text:
til borgere og virksomheder og for at sikre fleksibilitet ved tilrettelæggelsen af møder og borgerhøringer, når borgerne har fri. To halvtidsmedarbejdere, der skulle samarbejde om en lokalplan, ville være mindre effektive end en fuldtidsmedarbejder, og en opdeling af en fuldtidsstilling ville føre til et forringet serviceniveau for borgere og erhvervsliv. At kommunens planafdeling er lille med kun tre byplanlæggere gør det endvidere vanskeligt at friholde en medarbejder fra arbejde med hastende eller komplekse lokalplaner.
 Højesteret finder, at kommunens tilrettelæggelse af arbejdet i planafdelingen hviler på saglige hensyn, og finder ikke grundlag for at anfægte kommunens vurdering af, at det ikke var muligt at tilbyde A en deltidsstilling på 20 timer om ugen og samtidig leve op til kommunens mål med hensyn til serviceniveau over for borgere og virksomheder.
 Højesteret finder på den anførte baggrund, at kommunen ikke havde pligt til at tilbyde A den deltidsstilling, som hun havde anmodet om. Kommunen har således ikke tilsidesat sin forpligtelse efter forskelsbehandlingslovens § 2 a. Opsigelsen af hende, der var begrundet i hendes langvarige og fortsatte sygefravær, var derfor ikke i strid med forskelsbehandlingsloven.
 Det kan ikke føre til et andet resultat, at A i sin nuværende stilling arbejder med byplanlægning 12 timer om ugen i Holstebro Kommune. Det fremgår således af planchef Søren Hemdorffs forklaring, at planafdelingen blev tilført 12 ekstra timer om ugen, da hun blev ansat i fleksjob, og at hun bliver friholdt for opgaver, der er komplekse, eller hvor der er stort tidspres.
 Højesteret frifinder herefter Ikast-Brande Kommune.
 I sagsomkostninger for Sø- og Handelsretten og Højesteret skal Ingeniørforeningen IDA betale 138.453,45 kr. til Ikast-Brande Kommune. Heraf udgør 125.000 kr. dækning af udgifter til advokat, 7.740 kr. udgifter til retsafgift for Højesteret og 5.713,45 kr. udgifter til vidner.
 Ikast-Brande Kommune frifindes.
 I sagsomkostninger for Sø- og Handelsretten og Højesteret skal Ingeniørforeningen IDA som mandatar for A betale 138.453,45 kr. til Ikast-Brande Kommune.


text:
Nyheder fra Kammeradvokaten
 EU- og international ret
 Nyt for Kommuner
 Nyt for Studerende
 Nyt om Kammeradvokaten
 Henrik Kure udnævnt til partner hos Kammeradvokaten
 30. december 2016 Advokat Henrik Kure indtræder 1. januar 2017 som partner hos Kammeradvokaten/ Advokatfirmaet Poul Schmith.
 EU-dom i dansk skattesag
 23. december 2016 EU-Domstolen har fundet, at en del af de danske skatteregler om ”tynd kapitalisering” er i strid med etableringsretten.
 Opgørelse af den årlige arbejdstid for gymnasielærere
 22. december 2016 Gymnasielærernes arbejdstidsregel skulle ikke forstås så bogstaveligt, at det gav krav på merarbejdsbetaling i år, hvor placeringen af helligdage gav flere arbejdsdage end sædvanligt.
 Amagerbankens konkursbo frifundet for prospektansvar
 22. december 2016 Sø- og Handelsrettens skifteret afsagde den 21. december 2016 dom i en prospektansvarssag ud af konkursboet efter Amagerbanken Aktieselskab. Sagen blev anlagt af en tidligere aktionær i juni 2013, idet det blandt andet var aktionærens opfattelse, at prospektet i forbindelse med kapitalrejsningen i efteråret 2010 led af væsentlige mangler.
 Moderniseringsstyrelsen justerer sin indkøbsstrategi
 16. december 2016 Finansministeriet har, som forventet, meddelt, at staten vil ændre sin strategi for indkøb af juridisk bistand på nærmere definerede områder.
 Anders Schäfer tildelt Jorcks Rejsestipendium
 15. december 2016 Stipendiet er givet som en anerkendelse og blev overrakt d. 14. december 2016 i Højesteret af højesteretspræsident Poul Søgaard.
 Erstatning i byggekartelsag
 15. december 2016 Gentofte Kommune er tilkendt erstatning i byggekartelsag. Sagen har sit udspring i en række sager om overtrædelse af konkurrenceloven i perioden 2005-2010, hvor et større antal bygherrer har været udsat for karteller i forbindelse med udbud af byggeprojekter.
 Orientering om Udbudsret - Uge 47 - 48, 2016
 12. december 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 47 - 48 er der offentliggjort 3 kendelser og 3 forslag til afgørelser fra generaladvokater for Domstolen.
 Ligningslovens personalesommerhus-begreb
 8. december 2016 Et ”personalesommerhus” i ligningslovens forstand forudsætter, at de ansatte har adgang til retligt at råde over sommerhuset.
 Højesteretsdommer finder formodningsregel afkræftet i konkret sag om IT-ansat
 7. december 2016 Efter en konkret vurdering fandt opmanden, at IT-medarbejderens arbejdsopgaver under hans ansættelse ikke var omfattet af Organisationsaftalen for Håndværkere. Moderniseringsstyrelsen havde dermed afkræftet en formodning for ansættelse på Håndværkeroverenskomsten og blev frifundet.
 Højesteret trækker grænsen over for EU
 7. december 2016 Højesteret har afsagt en principiel og opsigtsvækkende dom om forholdet mellem EU-ret og dansk ret i en arbejdsretlig tvist mellem to private parter. Højesteret havde ikke hjemmel i tiltrædelsesloven til at følge EU-Domstolens anvisninger.
 Østre Landsret ændrer afgørelse fra Sø- og Handelsretten
 6. december 2016 Østre Landsret har i en ny afgørelse pålagt ledelsen i et selskab konkurskarantæne i 2 år, samt pålagt ledelsen at betale sagens omkostninger både for skifteretten og landsretten. Ledelsen var tidligere blevet frifundet af Sø- og Handelsretten.
 Landsretsdom: Øget ejendomsbeskatning udgjorde ikke ekspropriation
 1. december 2016 Overførsel af landbrugsejendom fra landzone til byzone med forøget ejendomsskat til følge gjorde rentabel landbrugsdrift umulig, men der forelå samlet set ikke ekspropriation.
 Konkurskarantæne pålagt af Østre Landsret
 30. november 2016 Østre Landsret har i en ny afgørelse pålagt ledelsen


text:
i et selskab konkurskarantæne i 3 år, samt pålagt ledelsen at betale sagens omkostninger både for skifteretten og landsretten. Ledelsen var tidligere blevet frifundet af Sø- og Handelsretten.
 Forvaltningsmyndigheders brevudsendelser - Forsendelsesrisiko
 30. november 2016 Et brev fra en forvaltningsmyndighed, som var sendt med almindelig post, blev anset for afsendt, og det var ikke af adressaten godtgjort, at brevet ikke var kommet frem.
 Hvordan opgøres tærskelværdien? Og hvornår er der tale om en eller flere anskaffelser?
 29. november 2016 I praksis er det ofte ganske svært at vurdere, om der er tale om en eller flere anskaffelser, når værdien af den udbudte ydelse skal opgøres. Hvad skal man som ordregiver være særligt opmærksom på?
 Kvalifikationsordninger udbudt efter det tidligere forsyningsvirksomhedsdirektiv
 29. november 2016 Det nye forsyningsvirksomhedsdirektiv 2014/25/EU trådte i kraft den 1. januar 2016 og finder anvendelse på udbud, der er iværksat fra dette tidspunkt. Få et overblik over hvordan det påvirker eksisterende kvalifikationsordninger udbudt efter det tidligere direktiv.
 Kammeradvokaten nomineret til Karnovs Nytænkerpris 2017
 29. november 2016 Karnov Group har nomineret Kammeradvokaten til Karnovs Nytænkerpris 2017 for udvikling af udbudssystemet ’Digitale udbud’, der gør det nemt og effektivt at samle aftaler og tidligere udbud mv.
 Jura i hjertet - politik i blodet
 28. november 2016 Den 1. december fylder associeret partner og skatteretsadvokat hos Kammeradvokaten David Auken 50 år. Vi tegner et portræt af David og hans baggrund i en politisk engageret familie.
 Elektroniske udbud – hvad gælder nu og i fremtiden?
 28. november 2016 Ordregivende myndigheder har siden udbudslovens ikrafttrædelse skulle overholde en række krav om elektroniske sagsgange i udbudsproceduren. Fra 1. januar 2018 bliver det imidlertid et lovkrav, at udbudsprocedurer skal gennemføres fuldt ud elektronisk. Vi stiller skarpt på de regler, som ordregivere skal indrette sig på i fremtiden.
 Hvornår har en kontrakt klar grænseoverskridende interesse?
 28. november 2016 Det er ordregiver, der har ansvaret for at vurdere, om en kontrakt har klar grænseoverskridende interesse med den virkning, at udbudslovens afsnit IV – og ikke afsnit V – finder anvendelse, men hvornår er dette tilfældet?
 Brug af light-regimet - hvor stor er friheden i udbudsproceduren?
 28. november 2016 Light-regimet giver mulighed for at gennemføre en mere enkel og skræddersyet udbudsprocedure. Men hvordan sikres det, at de generelle principper om ligebehandling og gennemsigtighed overholdes?
 Generaladvokat Wahl: Viasats appel over TV2-statsstøtte skal forkastes
 25. november 2016 Generaladvokaten enig med Kommissionen og den danske regering i, at statsstøtten til TV2 i 1995-2002 var forenelig med det indre marked.
 Styrelsen for Dataforsyning og Effektivisering frifindes for erstatningskrav
 25. november 2016 Styrelsen for Dataforsyning og effektivisering udøvede ikke økonomisk aktivitet i forbindelse med udarbejdelse, opdatering og videregivelse af digitale kort og frifindes således for et erstatningskrav på ca. 350 mio. kr.
 Retten blåstempler dansk mediestøtte
 25. november 2016 I sagen om den danske mediestøtteordning mellem Kommissionen – støttet af den danske regering - og Søndagsavisen, nåede Retten i midten af oktober frem til, at den danske mediestøtteordning var forenelig med det indre marked.
 Hvornår gælder EU-retten? EU-Domstolen præciserer sin kompetence i ”rent


text:
interne situationer”
 25. november 2016 Ét af de mest grundlæggende spørgsmål inden for EU-retten - nemlig spørgsmålet om, hvornår der er tale om en rent intern situation i en medlemsstat – sættes under lup i en ny dom fra EU-Domstolen.
 Orientering om Udbudsret - Uge 45 - 46, 2016
 25. november 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 45 - 46 er der offentliggjort en kendelse samt en dom fra EU-Domstolen.
 Østre Landsret: Medarbejdere har ret til at gå til speciallæge
 25. november 2016 Funktionæransatte medarbejdere har ret til at gå til speciallæge i arbejdstiden, uden at blive trukket i løn. Det har Østre Landsret netop fastslået i en retssag mellem HK og Region Sjælland.
 Saglig afskedigelse af tjenestemand på grund af uegnethed
 24. november 2016 En diskretionær afskedigelse af en åremålsansat tjenestemand i SKAT er i en ny dom blevet fundet saglig af Østre Landsret.
 Forlængelser på universitet var i strid med lov om tidsbegrænset ansættelse.
 24. november 2016 Østre Landsret har i en ny dom fundet, at fire personer, der var deltidsansat videnskabeligt personale på Roskilde Universitet, var blevet forlænget i strid med lov om tidsbegrænset ansættelse.
 Ny EU-dom om SMV-direktivets anvendelsesområde
 23. november 2016 EU-domstolen udtaler sig om, hvorvidt en belgisk anordning henhører under begrebet »planer og programmer« i SMV-direktivets forstand.
 SEGES P/S skulle ikke bringe skønsmænd i forslag i § 3-sager
 23. november 2016 I to nye kendelser har Venstre Landsret givet Natur- og Miljøklagenævnet medhold i, at SEGES P/S ikke skulle anmodes om at bringe egnede skønsmænd i forslag i sager mod nævnet om naturbeskyttede områder.
 Erstatning for forventningsværdi ved ekspropriation
 23. november 2016 Vestre Landsret var enig med Taksationskommissionens erstatningsudmåling for forventningsværdi ved ekspropriation.
 Skattepligt for dødsbo - omgåelse
 17. november 2016 Skatteyder optog kort før sin forudsete død lån i sine landbrugsejendomme og gav låneprovenuet som gaver til ægtefælle og børn. Skatteministeriet fik ikke medhold i, at det insolvente dødsbo var skattepligtigt pga. omgåelse.
 Ugyldige gaver mellem ægtefæller - ægtepagt eller ej
 16. november 2016 ”Sagen angik, hvorvidt konkursboet efter en personlig skyldner kunne rette et tilbagebetalingskrav mod skyldnerens tidligere ægtefælle angående to forhold; en gave på kr. 3.250.000 samt løbende kontante overførsler fra manden til konen.”
 Konkurskarantæne ved stråmandskonstruktion
 16. november 2016 Østre Landsret har pålagt en registreret direktør, der alene fungerede som stråmand og dermed ikke udøvede nogen reel ledelse af selskabet, konkurskarantæne i 3 år.
 Orientering om Udbudsret - Uge 43 - 44, 2016
 11. november 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 43 - 44 er der offentliggjort to kendelser samt en dom fra EU-Domstolen.
 djøfbladet: Kammeradvokaten sætter strøm til reglerne
 7. november 2016 Kammeradvokaten medvirker i djøfbladet som et eksempel på en virksomhed, der uddanner sine jurister til at navigere i krydsfeltet mellem jura og digitale processer.
 Principiel landsretsdom om antidumpingtold
 7. november 2016 Importøren af varer, og ikke speditøren, er debitor for antidumpingtold. Trods SKATs fejl var importøren ikke fritaget for at betale antidumpingtolden.
 2. november 2016


text:
Berlingske Business bringer interview med Kammeradvokatens bestyrelsesformand Boris Frederiksen om firmaets styrkelse på M&A-området.
 1. november 2016 Er I klar til at implementere EUs nye persondataforordning? Kammeradvokaten og Implement har produceret to podcasts, der går i dybden med de nye regler, så I kan undgå ærgerlige overraskelser.
 Kammeradvokaten ansætter partner til M&A
 1. november 2016 Kammeradvokaten har ansat advokat Ronnie Kandler, der er specialist i M&A.
 Orientering om Udbudsret uge 41-42
 28. oktober 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret uge 41-42 2016.
 Skatteministeriet vinder sag om beskatning af erstatning for positiv opfyldelsesinteresse
 26. oktober 2016 De sagsøgte selskabers skattepligtige indkomst skal som følge af dommen forhøjes med over 100 millioner kroner.
 Forholdene på opsigelsestidspunktet afgørende ved afskedigelse af gravid medarbejder
 26. oktober 2016 Højesteret har i dom af den 25. oktober 2016 frifundet en arbejdsgiver for overtrædelse af ligebehandlingslovens forbud mod forskelsbehandling af gravide.
 Kammeradvokaten investerer i nye forretningsområder og nye kompetencer
 24. oktober 2016 Økonomisk Ugebrev har interviewet partner og bestyrelseformand Boris Frederiksen om Kammeradvokatens forretningsambitioner på det private område,
 Orientering om Udbudsret - Uge 39 - 40, 2016
 14. oktober 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 39 - 40 er der offentliggjort fem kendelser samt en dom fra EU-Domstolen.
 14. oktober 2016 Vestre Landsret ændrede ved dom af 13. oktober 2016 Retten i Aalborgs dom af 14. december 2015 og fandt i modsætning til byretten, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte Ankestyrelsens afgørelse om afslag på førtidspension.
 Firmafokus på fleksibilitet og livsfasefokuseret karriereudvikling
 13. oktober 2016 Kammeradvokaten sætter fokus på stressforebyggelse og større fleksibilitet i arbejdslivet.
 Pensionisters kontingent til fagforening
 11. oktober 2016 Fagforening havde ikke ret til at indberette kontingentbetalinger fra pensionistmedlemmer.
 Højesteret afslår forelæggelse
 7. oktober 2016 Højesteret har i dag afslået at forelægge præjudicielle spørgsmål for EU-Domstolen (EUD) i en sag om erstatningsansvar for mangelfuld implementering af arbejdstidsdirektivet.
 6. oktober 2016 Mange tror, at vi er reserveret til staten, men det er vi jo ikke. Vi er en privat advokatvirksomhed, der har en storkundeaftale med staten, men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke kan tage opgaver for andre ind, sådan lyder det fra managing partner, Tomas Ilsøe Andersen.
 Kammeradvokaten svinger den digitale støvekost
 6. oktober 2016 Ordet Kammeradvokaten kan opfattes som gammeldags og støvet, men i virkeligheden er firmaet nogle af dem, der både i sindelag og i arbejdsmetoder er allermest moderne.
 Åbent hus på Kulturnatten
 5. oktober 2016 Fredag den 14. oktober inviterer Kammeradvokaten til åbent hus på Kulturnatten i rammerne i det gamle Shellhus ved Vesterport Station. Der er åbent hus fra 18.00-24.00, og i år har vi flere nye aktiviteter på programmet.
 Medarbejderes personfølsomme oplysninger tilgængeliggjort
 5. oktober 2016 Datatilsynet kritiserer kommune for, at medarbejderes personfølsomme oplysninger ved en fejl blev tilgængeliggjort for uvedkommende.
 Orientering om Udbudsret - Uge 37 - 38, 2016
 30. september 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 37 - 38 er der offentliggjort tre kendelser, en ny udgave af vejledningen til ESPD


text:
samt en ny vejledning til sociale klausuler i udbud.
 Borger ikke berettiget til at få påbegyndt sag om førtidspension
 30. september 2016 Østre Landsret frifinder Ankestyrelsen i sag om afslag på påbegyndelse af sag om førtidspension.
 Transport- og Bygningsministeriet frifundet
 29. september 2016 Transport- og Bygningsministeriet blev frifundet fra at betale godtgørelse for at have indhentet helbredsoplysninger om tidligere ansatte medarbejdere.
 Ekspropriationserstatning nedsat af Østre Landsret
 26. september 2016 Østre Landsret har i en nyere dom givet Vejdirektoratet medhold i, at erstatningen for ekspropriationen skulle fastsættes i henhold til handelsværdien og ikke brugsværdien.
 Opførelse af gyllebeholder uden landzonetilladelse
 26. september 2016 Ombudsmanden har kritiseret, at gyllebeholdere altid blev betragtet som erhvervsmæssigt nødvendige og således ikke krævede landzonetilladelse, når gyllen blev anvendt som gødning på ejendommens arealer.
 Afgørelse om afslag på landzonetilladelse var ikke ugyldig
 26. september 2016 Vestre Landsret har i en nyere ankedom taget stilling til, om Natur- og Miljøklagenævnet i en afgørelse, om afslag på landzonetilladelse, udøvede sit pligtmæssige skøn. Landsretten fandt ikke, at afgørelsen skulle tilsidesættes.
 En servitut om fravigelse af gæsteprincippet var ugyldig
 23. september 2016 Højesteret fastslår, at en servitut om fravigelse af gæsteprincippet var ugyldig. Byretten var nået til det modsatte resultat.
 Kan ”efterfølgende omstændigheder” føre til ophævelse af en myndighedsafgørelse?
 23. september 2016 Østre Landsret vurderede i ankedom af 27. juni 2016, at Natur- og Miljøklagenævnets afgørelse om et lovliggørelsespåbud vedrørende et vandløb ikke skulle ophæves, fordi vandløbet efterfølgende havde repareret sig selv.
 Ny undersøgelse viser stor tilfredshed med kammeradvokatordning
 16. september 2016 Moderniseringsstyrelsen har netop offentliggjort resultaterne af en tilfredshedsanalyse af kammeradvokatordningen udført af konsulentvirksomheden Rambøll. Ifølge analysen er indkøbere af juridiske ydelser i staten meget tilfredse med samarbejdet med Kammeradvokaten.
 Underleverandørs it-ydelser til bank var momsfritaget
 16. september 2016 Højesteret har fundet, at ydelser leveret af underleverandør til bank i forbindelse med løsning af visse it-opgaver i forbindelse med kunders tilbagebetaling af lån til banken, var momsfritaget.
 Ny uddannelse som Data Protection Officer
 15. september 2016 Persondataforordningen stiller krav om, at alle offentlige myndigheder og visse private virksomheder skal have en Data Protection Officer (”DPO”). I samarbejde med Implement Consulting Group udbyder Kammeradvokaten en ny toleddet DPO-uddannelse.
 28-årsreglen i strid med EMRK
 15. september 2016 Danmark er blevet dømt for diskrimination i strid med menneskerettighederne, fordi 28-årsreglen stillede danskfødte danske statsborgere bedre end danske statsborgere af anden etnisk herkomst, uden at der var en saglig begrundelse.
 Tilsynet med aktindsigt i kommuner
 15. september 2016 Statsforvaltningen fører tilsyn med kommunernes anvendelse af reglerne om aktindsigt i offentlighedsloven. I en netop offentliggjort artikel i Ugeskrift for Retsvæsen sætter ph.d. Kasper Ullerup Bach fokus på dette tilsyn.
 Ny ombudsmandsudtalelse om offentligt ansattes ytringsfrihed
 15. september 2016 Det var i strid med reglerne om offentligt ansattes ytringsfrihed, da Campus Bornholm afskedigede en ansat fra stillingen som gymnasielærer med henvisning til en e-mail om ledelsens økonomiske dispositioner, som den ansatte sendte til medlemmer af Folketingets Finansudvalg tilbage i december 2015.
 Ombudsmanden udtaler sig om genoptagelse og omgørelse
 15. september 2016 I en ny udtalelse forholder ombudsmanden


text:
sig principielt til spørgsmål om pligt til genoptagelse og omgørelse. En kommune var ikke kun forpligtet til at genoptage afgørelser om gensidig forsørgelsespligt af egen drift, men også forpligtet til at omgøre afgørelsernes virkningstidspunkt.
 Mellem jura og teologi – homovielsers grundlovsmæssighed
 15. september 2016 Østre Landsret har afsagt en principiel dom om, hvorvidt det var i strid med grundloven, da regeringen og folketinget i 2012 indførte muligheden for kirkelig vielse af homoseksuelle par.
 Orientering om Udbudsret - Uge 35 - 36, 2016
 15. september 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 35 - 36 er der offentliggjort to kendelser samt en dom fra EU-domstolen.
 Lektiecafé udløste ikke undervisningstillæg
 13. september 2016 En lektiecafé på en friskole udløste ikke undervisningstillæg til de medvirkende lærere, navnligt fordi aktiviteten ikke krævede forberedelse eller efterbehandling fra lærernes side.
 Fire landsretsdomme om psykiske arbejdsskader
 12. september 2016 Vestre Landsret har henover sommeren afsagt fire domme vedrørende psykiske skader inden for arbejdsskadesikringsområdet. Landsretten nåede i alle sagerne frem til, at der ikke var årsagssammenhæng.
 Kammeradvokaten lancerer digitalt udbudssystem
 12. september 2016 Kammeradvokaten stiller nu et komplet digitalt udbudssystem til rådighed for alle ordregivende myndigheder – uanset om Kammeradvokaten rådgiver dem om udbud eller ej.
 Ligebehandlingsprincippet efter vikarloven tilsidesat
 12. september 2016 Højesteret fastslår, at en vikar på flere punkter ikke havde haft ansættelsesvilkår, der mindst svarede til de fastansattes hos en brugervirksomhed.
 To principielle domme om fraflytterbeskatning
 9. september 2016 Østre Landsret har frifundet Skatteministeriet i to principielle sager om fraflytterbeskatning.
 Nyt efterårsprogram for Kammerakademiet
 8. september 2016 Kammeradvokaten har lanceret program for efterårssæsonen i Kammerakademiet. Vi har samlet en række faglige og netværksorienterede aktiviteter og tilbud, som har til formål at understøtte juridisk sparring, udvikling og uddannelse.
 Orientering om Udbudsret - Uge 33 - 34, 2016
 7. september 2016 Orientering om nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 33 - 34 er der offentliggjort 2 kendelser samt Klagenævnet for Udbuds Årsberetning for 2015.
 Er grillbetræk afgiftspligtige som ”presenninger”?
 6. september 2016 Løse, faconformede grillbetræk faldt ifølge Højesteret ikke ind under varebetegnelsen ”presenninger” i pvc-afgiftsloven.
 Lempelig bevisbyrde for fortsat beskæftigelse ved personskade
 5. september 2016 Selvom skadelidtes arbejdsgiver indstillede driften, havde person med mangeårig fast tilknytning til arbejdsmarkedet en sådan udsigt til ny beskæftigelse, at han kunne kræve erstatning for tabt arbejdsfortjeneste.
 Dong har misbrugt sin dominerende stilling
 30. august 2016 Sø- og Handelsretten har i dag stadfæstet Konkurrenceankenævnets vurdering af, at Dong i 2005 og 2006 har misbrugt sin dominerende stilling på det vestdanske marked for fysisk el til at opkræve urimeligt høje priser.
 Hvornår er der pligt for ordregiver til at offentliggøre sin evalueringsmetode?
 29. august 2016 En ordregiver er efter det tidligere udbudsdirektiv eller efter retspraksis fra EU-Domstolen ikke forpligtet til at offentliggøre sin evalueringsmetode.
 Konsortiesamarbejde i strid med konkurrencereglerne
 29. august 2016 Konkurrenceankenævnet har fastslået, at indgåelse af et konsortiesamarbejde mellem LKF Vejmarkering A/S og Eurostar Danmark A/S var i strid med konkurrencereglerne, da der var tale om en aftale mellem konkurrenter, der havde til


text:
formål at begrænse konkurrencen.
 Indkøb under tærskelværdierne – Step-by-Step
 29. august 2016 Når tærskelværdierne bliver overskredet, er ordregiveren forpligtet til at udbyde kontrakten. Det betyder dog ikke, at indkøb under tærskelværdierne fritager ordregiver fra at overholde i udbudsloven. Også for disse kontrakter gælder der visse regler.
 Kammeradvokatens nye Aarhus-base på plads
 29. august 2016 Kammeradvokaten er nu klar til at åbne dørene for sit nye kontor i Aarhus. Fra 1. september vil firmaet servicere eksisterende og nye kunder i Jylland med base helt centralt på Åboulevarden i Aarhus Midtby.
 Modregning i gaveomstødelseskrav over for nærtstående ikke muligt
 26. august 2016 Vestre Landsret fastslår, at der ikke kan ske modregning i et gaveomstødelseskrav, når der er tale om krav, der måtte være opstået som følge af, at køberselskabet har betalt udgifter på vegne af sælgerselskabet ved siden af, hvad der følger af virksomhedsoverdragelsesaftalen.
 Konkurskarantæne for fortsat drift efter håbløshedstidspunktet
 25. august 2016 Østre Landsret har pålagt den tidligere ledelse i et selskab konkurskarantæne i to år, da ledelsen manglede afregning af skat mv. og havde fortsat driften ud over håbløshedstidspunktet.
 Jurastuderende prøvede kræfter med livet i retssalen
 23. august 2016 Årets sommerskole blev afsluttet med hovedforhandling i en fiktiv retssag ved Retten på Frederiksberg, hvor de studerende får et realistisk indtryk af, hvordan det er at arbejde som advokat.
 Orientering om Udbudsret - Uge 31 - 32, 2016
 22. august 2016 Orientering om alle nye kendelser inden for det udbudsretlige område. I uge 31 - 32 er der offentliggjort 3 kendelser.
 Principiel højesteretsdom om modregning
 19. august 2016 Højesteret giver Skatteministeriet medhold i, at SKAT kunne foretage modregning med momskrav over for konkursboer.
 Konkurskarantæne pålagt en likvidator
 17. august 2016 Sø- og Handelsretten har pålagt en likvidator konkurskarantæne i samlet ni år for hvervet som likvidator i tre selskaber.
 Varsling af ferie i en fritstilingsperiode
 17. august 2016 Kan en lønmodtager i en fritstillingssperiode anses for at have afholdt hovedferie, når hovedferien ikke kunne varsles og afvikles inden for ferieperioden?
 Højesteretsdom om registreringsafgiftsloven
 16. august 2016 Fradrag for ”forhandleravance” i eksportgodtgørelse af registreringsafgift ikke i strid med EU-retten.
 Kurators erstatningsansvar for retssagsanlæg
 15. august 2016 Kurator kan blive erstatningsansvarlig for at anlægge retssag, uden forinden at have sikret sig dækning til modpartens mulige sagsomkostninger.
 Principiel sagsomkostningsdom fra Højesteret
 8. august 2016 Højesteret ophævede omkostningerne for byretten i eneanpartshaverens sag, uanset at eneanpartshaveren var den vindende part.
 Orientering om Udbudsret - Uge 27 - 30, 2016
 8. august 2016 I uge 27 - 30 er der offentliggjort 4 kendelser og 3 domme fra EU-domstolen.
 Principiel kendelse om arbejdsklausuler med kædeansvar
 5. august 2016 Region Hovedstadens arbejdsklausuler med kædeansvar var i overensstemmelse med det EU-retlige proportionalitetsprincip.
 Udelukkelse som følge af påstået væsentlig kontraktmisligholdelse
 14. juli 2016 Klagenævnet for Udbud har i en ny kendelse udtalt sig om, hvornår ordregiver kan udelukke en virksomhed fra et udbud som følge af påstået væsentlig kontraktmisligholdelse.
 Kan man medbringe dansk hjemmehjælp i udlandet?
 12. juli 2016 Retten i Aalborg har stadfæstet Ankestyrelsens afgørelse om, at hjemmehjælp ikke


text:
kan medbringes under et midlertidigt ophold i andre EU-medlemsstater.
 Folkemødet 2016 - i tilbageblik
 8. juli 2016 Så kedelige er advokater tilsyneladende heller ikke. Vi kan nu se tilbage på fire propfyldte og involverende arrangementer, hvor vi satte fokus på en række aktuelle juridiske spørgsmål.
 Europas første innovationspartnerskab
 8. juli 2016 Kammeradvokaten bistår Markedsmodningsfonden, Albertslund Kommune, Esbjerg Kommune og Frederikssund Kommune med udbud af det foreløbigt første innovationpartnerskab i Europa.
 Orientering om Udbudsret - Uge 25 - 26, 2016
 8. juli 2016 I uge 25 - 26 er der offentliggjort tre kendelser og ét forslag til præjudiciel afgørelse ved EU domstolen.
 13 medarbejdere blev forskelsbehandlet på grund af alder
 6. juli 2016 Retten i Aarhus stadfæster Ligebehandlingsnævnets afgørelse i 13 sager vedrørende forskelsbehandling på grund af alder.
 EU-domstolen tillader begrænsninger i velfærdsturisme
 1. juli 2016 To skelsættende domme afsagt af Domstolens Store Afdeling handler om unionsborgeres adgang – eller rettere manglende adgang – til at modtage sociale ydelser under ophold i en anden medlemsstat.
 Flytning af overenskomstansat indenfor det brede ansættelsesområde
 1. juli 2016 Opmanden har fastslået, at Forsvarets Personeltjenestes beslutning om ændring af en overenskomstansats tjenestested fra Korsør til Ballerup ikke kunne sidestilles med en afskedigelse.
 Kammeradvokaten med ved FinTech-konference
 29. juni 2016 Den 27. og 28. juni afholdt EPA Emerging Payment Association konferencen: ”Pay360 – Digital Payments” om digitale betalingsløsninger og FinTech.
 Studerende vinder pris i et nyt europæisk processpil
 28. juni 2016 Et dansk hold studerende fra Aarhus Universitet har netop vundet prisen for ”best written statements” i Hugo Sinzheimer Moot Court Competition bistået af et vejlederteam fra Kammeradvokaten.
 Dom i sag om banks opgørelse af lønsumsafgiftsgrundlaget efter den tidligere lønsumsafgiftsbekendtgørelse
 27. juni 2016 SKAT havde hjemmel til at tilsidesætte en virksomheds omsætningsbaserede fordeling af lønsum, men Vestre Landsret fandt imidlertid, at SKATs skøn ikke var mere retvisende end bankens eget skøn.
 Trafikstyrelsen frifundet for brud på lokalaftale
 24. juni 2016 Tjenestemandsretten frifinder Moderniseringsstyrelsen og Trafikstyrelsen for brud på en lokalaftale om aflønning af tjenestemænd.
 Orientering om Udbudsret - Uge 23 - 24, 2016
 23. juni 2016 I uge 23 - 24 er der offentliggjort 3 kendelser.
 Soldat fik ikke erstatning for psykiske gener
 22. juni 2016 Højesteret var enig med Ankestyrelsen i, at erstatningen til en soldat ikke skulle forhøjes, da dennes psykiske gener ikke skyldtes uheldet.
 Højesteret tiltræder, at patient mister erstatning
 22. juni 2016 Højesteret har i en ny dom tiltrådt, at Ankenævnet for Patienterstatning kunne ophæve Patienterstatningens anerkendelse af en patientskade.
 Forlig i retssag om "Advokaternes tag-selv-bord"
 21. juni 2016 Kammeradvokaten har indgået forlig i retssag mod momsdirektør Søren Engers Petersen vedrørende hans udtalelser i DR’s udsendelsen "Advokaternes tag-selv-bord".
 Principiel højesteretsdom om valutaterminsforretningers erhvervsmæssige tilknytning
 21. juni 2016 Højesteret har afsagt dom i en principiel skattesag, der vedrører spørgsmålet om en valutaterminsforretnings erhvervsmæssige tilknytning efter bestemmelsen i kursgevinstlovens § 32.
 Landsretsdom om begrebet toldunddragelse
 20. juni 2016 Speditionsvirksomheds handlinger udgjorde toldunddragelse, idet SKAT var blevet frataget muligheden for at sikre toldtilsynet med varepartierne og gennemføre kontrolforanstaltninger.
 Mød Kammeradvokaten på Folkemødet 2016
 16. juni


text:
2016 Kammeradvokaten medvirker igen i år på Folkemødet på Bornholm, hvor vi inviterer til paneldebatter om retssikkerhed, digitalisering samt det offentliges rolle i innovation - og så er der festlig quiz om demokrati.
 Pensionsudbetalinger var ikke skattefri
 14. juni 2016 Selvom en skatteyder ikke havde haft nogen skattemæssig fordel af bortseelsesretten for indbetalingerne til sin arbejdsgiveradministrerede pensionsordning, var de pensionsudbetalinger, der svarer til indbetalingerne, ikke skatte- og afgiftsfri efter pensionsbeskatningsloven.
 Orientering om Udbudsret - Uge 21 - 22, 2016
 10. juni 2016 I uge 21 - 22 er der offentliggjort 5 kendelser, samt 3 domme fra EU-domstolen.
 Kammeradvokaten er med i 'Guld image 2016'
 9. juni 2016 Berlingske Business' magasin har i undersøgelsen 'Guld image 2016' vurderet imaget hos de mest tonangivende virksomheder i Danmark. Kammeradvokaten er for første gang med blandt de 140 rangerede virksomheder.
 Forlængelse af perioden for tabt arbejdsfortjeneste ved erhvervsevnetab
 8. juni 2016 Højesteretsdom om administrative myndigheders fastsættelse af erhvervsevnetab og udstrækningen af perioden for tabt arbejdsfortjeneste.
 Færøerne skal betale for anbringelse af filippinsk sømand
 6. juni 2016 Højesteret har sat punktum i en årelang strid mellem Region Hovedstaden og Færøernes Landsstyre. Færøerne har pligt til at betale for en filippinsk sømands ophold på Sct. Hans Hospital.
 Arbejdsgiver ikke ansvarlig for sækkevæddeløb
 6. juni 2016 Arbejdsgiver var ikke selvstændigt ansvarlig for et sækkevæddeløb, som nogle medarbejdere havde arrangeret. Arrangementet var i arbejdsgiverens interesse, men arbejdsgiveren havde hverken kendskab til eller indflydelse på afholdelsen.
 Principiel højesteretsdom om refusion til sandsugere
 3. juni 2016 Sagen handlede om, hvorvidt nogle aktiviteter, som appellanten udførte for et rådgivende ingeniørfirma, udgjorde ”søtransportaktiviteter” i sømandsbeskatningslovens § 10, stk. 2’s forstand.
 Udloddende selskab havde forsømt pligt til at indeholde udbytteskat
 2. juni 2016 Et udloddende selskab havde ikke godtgjort, at et udloddet udbytte var modtaget af et udenlandsk moderselskab, som opfyldte kravene for, at udbyttet kunne fritages for udbytteskat.
 Forslag til afgørelse fra generaladvokaten i dansk skattesag
 2. juni 2016 Ifølge generaladvokaten er de danske skatteregler om ”tynd kapitalisering” ikke i strid med etableringsretten.
 1. juni 2016 Danske virksomheder kan anvende serviceattester som dokumentation for, at virksomheden opfylder kravene til udelukkelse anført i ESPD’et. Men hvordan sikrer man sig som virksomhed eller ordregiver, at serviceattesten indeholder alle relevante oplysninger?
 Principiel landsretsdom om momskompensationsordningen
 1. juni 2016 Landsretten har fastslået, at statslig elevstøtte ikke skal medregnes som egenfinansiering ved opgørelse af efterskoles ret til momskompensation.
 Kammeradvokaten ansætter partner til brancheområdet finans
 1. juni 2016 Kammeradvokaten har ansat advokat Henrik Kure, der starter i firmaet den 1. juli 2016. Henrik er specialist i bank- og finansieringsret og skal stå i spidsen for opbygning af firmaets specialistteam inden for brancheområdet finans.
 To principielle landsretsdomme om fradragsret for lønudgifter
 1. juni 2016 Landsretten har fastslået, at der ikke er fradrag for lønudgifter, som angår udvidelse af virksomhedens hidtidige rammer. Landsretten fandt, at der var tale om en så væsentlig praksisændring, at skatteyderne havde haft en berettiget forventning om ikke at blive nægtet fradrag.
 Udbud, erstatning og bevisbyrder...
 31. maj 2016 Ordregiver skal kunne løfte bevisbyrden for, at


text:
man ville have opsagt kontrakten.
 Adgang til shortlisting ved udbud med forhandling
 31. maj 2016 Udbud med forhandling – er der adgang til shortlistning forud for første forhandlingsrunde?
 Brug af ESPD og fremlæggelse af dokumentation
 31. maj 2016 I medfør af udbudslovens § 151, stk. 1 og § 159, stk. 2, skal ordregiver forud for tildeling af kontrakt verificere oplysningerne afgivet i ESPD’en. Hvordan håndteres denne pligt, såfremt ordregiveren i medfør af udbudslovens § 151, stk. 2, har anmodet om en sådan dokumentation tidligere i udbudsprocessen?
 Et juridisk unikum har 25 års jubilæum
 30. maj 2016 Den 1. juni 2016 kan advokat, partner og specialist i EU- og statsret, Karsten Hagel-Sørensen fejre sit 25 års jubilæum hos Kammeradvokaten.
 Offentliggørelse af evalueringsmodel under tilbudsloven
 30. maj 2016 Gælder kravet om forudgående offentliggørelse af evalueringsmodel også under tilbudsloven?
 EU-Domstolen giver den danske regering medhold i Højgaard-sagen
 27. maj 2016 EU-Domstolens Store Afdeling har afsagt dom i den længe ventede MT Højgaard og Züblin sag, der er forelagt af Klagenævnet for Udbud.
 Orientering om Udbudsret - Uge 19 - 20, 2016
 27. maj 2016 I uge 19 og 20 er der offentliggjort 2 kendelser samt en dom fra Retten.
 Intelligent offentlig efterspørgsel
 26. maj 2016 Malene Roose Bagh og Annemette Thorgaard giver i artiklen 'Intelligent offentlig efterspørgsel' fra Danske Kommuner, nr. 16, 2016 et overblik over, hvordan en kommune kan indgå et innovationspartnerskab for at skabe nye langsigtede løsninger.
 Østre Landsret fortolker gæsteprincippet i Cityringloven
 25. maj 2016 Østre Landsret har i dom af 17. maj 2016 fastslået, at udgifterne til ledningsarbejder påhvilede ledningsejerne og ikke anlægsmyndigheden.
 Ikke grundlag for yderligere erstatning på naboretligt grundlag
 25. maj 2016 Østre Landsret afviser yderligere erstatning på naboretligt grundlag som følge af Vejdirektoratets etablering af en ny omfartsvej.
 Tidligere engrosforretning kan ikke benyttes til detailhandel
 25. maj 2016 Detailhandelsbutik med salg af senge mv. var ikke fortsat lovlig anvendelse af en forretning med engrossalg.
 Nye EU-domme om habitatdirektivets anvendelsesområde
 25. maj 2016 EU-Domstolen har i to domme udtalt sig om medlemsstaternes pligt til at træffe passende foranstaltninger for at undgå forringelse af Natura 2000 områder.
 Grundejer var forpligtet til at retablere gravhøj
 25. maj 2016 Østre Landsret fastslår, at et påbud om retablering af en gravhøj kunne rettes til ejeren af ejendommen, uanset at han var uden personlig skyld i beskadigelsen.
 Værnengene var beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3 uanset fredningsafgørelse
 23. maj 2016 Vestre Landsret har i en principiel dom af 11. maj 2016 tiltrådt Natur- og Miljøklagenævnets afgørelse om, at et engareal var omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, uanset det modsatte var lagt til grund i en fredningsafgørelse.
 Kommune og Ankestyrelsen frifundet for tortgodtgørelse efter tvangsanbringelse
 20. maj 2016 Kommune var erstatningsansvarlig for sen hjemsendelse efter tvangsmæssig undersøgelse, men ikke for tvangsanbringelse.
 Fratrædelsesaftale indebar afkald på strafferetlig påtale
 19. maj 2016 Landsretten har omgjort Retten i Aarhus’ dom i sagen om udlæsning af medarbejderes sms’er.Vestre Landsret udtalte i sagen, at en indgået fratrædelsesaftale indebar et afkald på alle krav, herunder også adgangen til strafferetlig påtale.


text:
Vidtrækkende fortolkning af statsmiddelbegrebet i dom om Tysklands ”PSO”
 18. maj 2016 I en dom vedr. Tysklands finansiering af vedvarende energi, åbner Retten op for, at midler, som alene flyder mellem private enheder, kan anses for statsmidler i henhold til TEUF art. 107, stk. 1
 Energinet.dk køber DONG Gas Distribution A/S
 12. maj 2016 Energinet.dk har indgået aftale med DONG Energy om køb af DONG Energys datterselskab, DONG Gas Distribution A/S. Kammeradvokaten bistod Energinet.dks ejer, Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet, med juridisk rådgivning.
 Orientering om Udbudsret - Uge 17 - 18, 2016
 12. maj 2016 I uge 17 og 18 er der offentliggjort 2 kendelser.
 Digitalt udbudsværktøj: Ny funktion til Fristberegneren
 10. maj 2016 Fristberegneren er et gratis værktøj, der ved hjælp af en række trin-for-trin-spørgsmål hurtigt giver dig svar på, hvilke minimumsfrister, der gælder i konkrete offentlige udbud
 Ny dom: Handicappet havde ikke krav på deltidsstilling
 6. maj 2016 Højesteret fastslår, at Forskelsbehandlingslovens tilpasningsforpligtelser ikke strakte sig til at opnomere antallet af medarbejdere i den konkrete sag.
 Kammeradvokaten bistår med etablering af dansk vækstalliance
 4. maj 2016 A.P. Møller Mærsk, Danske Bank og Lego går sammen i forening, der skal skabe bro til Silicon Valley. Foreningen er stiftet med bistand fra Kammeradvokaten.
 Kammeradvokaten er blandt de mest attraktive arbejdsgivere
 4. maj 2016 Flere jurastuderende end nogensinde vælger Kammeradvokaten som ideel arbejdsgiver.
 Dagplejer blev ikke afskediget på grund af sønnens handicap
 4. maj 2016 Højesteret fastslår, at opsigelse af en dagplejer var sket på grund af dennes langvarige fravær og ikke på grund af sønnens handicap. Opsigelsen var herefter hverken udtryk for direkte eller indirekte udtryk for forskelsbehandling i strid med forskelsbehandlingsloven.
 IT Factory A/S under konkurs
 29. april 2016 Der er indgået forlig mellem konkursboet og selskabets tidligere revisor.
 Foreningers selvstændige søgsmålskompetence i sager mod offentlige myndigheder
 28. april 2016 Hvornår kan en forening få selvstændig søgsmålskompetence i en sag mod en offentlig myndighed, selvom hverken foreningen selv, eller nogen foreningen er mandatar for, er part i sagen?
 Orientering om Udbudsret - Uge 15 - 16, 2016
 28. april 2016 I uge 15 og 16 er der offentliggjort 2 kendelser.
 Kammeradvokaten løb for Folkekirkens Nødhjælp
 26. april 2016 En gruppe seje løbere fra Kammeradvokaten deltog søndag i velgørenhedsløbet YOU RUN Copenhagen til støtte for Folkekirkens Nødhjælp.
 EU-Domstolen udfordrer Højesterets opfattelse af retssikkerhed
 21. april 2016 Sagen vedrører principielle spørgsmål om udstrækningen af forpligtelsen til direktivkonform fortolkning ved nationale domstole og udstrækningen af det generelle EU-retlige princip om forbud mod forskelsbehandling på baggrund af alder i tvister mellem private.
 Orientering om Udbudsret - Uge 13 - 14, 2016
 19. april 2016 I uge 13-14 er der offentliggjort én kendelse, samt to domme fra EU-domstolen.
 Thorbjørn Sofsrud udtræder af interessentskabet
 18. april 2016 Thorbjørn Sofsrud udtræder af Kammeradvokaten/Advokatfirmaet Poul Schmiths interessentskab pr. 1. september 2016.
 Kammeradvokatens involvering i ”Kølendorf”-sagen
 17. april 2016 Kammeradvokaten har på vegne af SKAT ført en sag om ledelsesansvar mod Peer Kølendorf, der var direktør, bestyrelsesmedlem og hovedaktionær i firmaet Comitel International A/S, som deltog i danmarkshistoriens største


text:
momskarrusel. Få styr på sagens fakta her.
 14. april 2016 Skal kernerettighederne i unionsborgerskabet kunne afvejes over for hensynet til medlemsstaternes offentlige orden og sikkerhed?
 Persondata: Fremover skal myndigheder udarbejde konsekvensanalyser
 14. april 2016 Med den nye persondataforordning følger pligt til at udarbejde konsekvensanalyser. Det betyder, at myndigheder nu skal i gang med at identificere kritiske databehandlinger og herefter beskrive, hvilke foranstaltninger der sættes i værk for at mindske sikkerhedsbrister.
 Kommanditisters fradragsret er begrænset til deres hæftelse
 14. april 2016 Østre Landsret har i en ny dom givet Skatteministeriet ret i, at en kommanditists selvskyldnerkaution ikke kan indgå på fradragskontoen.
 EU-U.S. Privacy Shield-ordning erstatter med al sandsynlighed Safe Harbor-ordningen
 11. april 2016 EU-Kommissionen og USA nu nået til enighed om en ny ordning – kaldet EU-U.S. Privacy Shield – som fremadrettet skal danne grundlag for overførsler af personoplysninger fra EU til USA.
 Kommuner må ikke uden videre medvirke til privat overvågning
 11. april 2016 Ansatte i den kommunale hjemmepleje må ikke uden videre medvirke til pårørendes overvågning af ældre.
 Principiel landsretsdom om kursgevinstbeskatning
 11. april 2016 Vestre Landsret fastslår, at non recourse-vilkår ikke udelukker kursgevinstbeskatning ved frigørelse i henhold til hæftelsesbegrænsningen.
 Menneskerettighederne kan få indflydelse på valgretten
 8. april 2016 FN’s handicapkonvention og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention kan få betydning for det danske krav om, at man ikke må være umyndiggjort for at kunne stemme til Folketinget.
 Afslag på aktindsigt i borgmesters telefonregning
 8. april 2016 Ombudsmanden godkender kommunes afslag på aktindsigt i borgmesters telefonregning.
 Kammeradvokaten åbner kontor i Aarhus
 5. april 2016 Kammeradvokaten slår dørene op for et helt nyt kontor i Aarhus. Baggrunden er, at firmaet ønsker at udbygge sine relationer til eksisterende og potentielle jyske kunder.
 Nyt medlem til Kammeradvokatens bestyrelse
 3. april 2016 Advokat og partner hos Kammeradvokaten Stig Grønbæk Jensen indtræder pr. 1. april i firmaets bestyrelse.
 Persondataforordningens 5 vigtigste nyskabelser
 1. april 2016 Den nye persondataforordning, der blev vedtaget endeligt den 14. april 2016, indeholder en række nye og ændrede regler for behandling af personoplysninger. Læs om fem af de væsentligste nyskabelser her.
 Ny principiel dom om lempelsesberegning
 1. april 2016 Vestre Landsret fastslår, at man ikke kan foretage en ideel fordeling af en række blandede udgifter ved selskabers lempelsesberegning.
 Orientering om Udbudsret - Uge 11 - 12, 2016
 31. marts 2016 I uge 11 og 12 er der offentliggjort én kendelse.
 Kammeradvokaten har afgivet beretning i disciplinær undersøgelse
 31. marts 2016 Den disciplinære undersøgelse af Banedanmarks daværende direktør Jesper Hansen er nu tilendebragt.
 Jura der gør en forskel: Advokat Kasper Mortensen fylder 50 år
 29. marts 2016 Advokat og partner hos Kammeradvokaten Kasper Mortensen går altid efter den gode, smidige løsning på en tvist mellem to uenige parter.
 Overimplementering i dansk ret – implementeringsrådets første anbefalinger
 22. marts 2016 Implementeringsrådet har for nylig sendt sine første anbefalinger til regeringen. Anbefalingerne indeholder eksempler på, hvor mangeartet overimplementering kan være.
 Ejendomsret kan ikke forældes
 21. marts 2016 Konfiskationskrav var ikke forældet, da ejendomsret til bankindeståender overgik ved konfiskation.
 Henstand var betinget af sikkerhedsstillelse
 21. marts 2016


text:
Henstand med skattekrav var betinget af sikkerhedsstillelse på ca. 196 mio. kr., idet der var nærliggende fare for, at skatten ikke ville blive betalt, såfremt der blev ydet henstand.
 Virksomhedspantsætning var omstødelig
 21. marts 2016 Virksomhedspantsætning til fordel for en bank var omstødelig efter konkurslovens § 74.
 Tilskudsmidler var ikke udlægsfritaget
 18. marts 2016 Aftalemæssigt øremærkede midler på en skyldners bankkonto tilhører skyldneren, når denne har fri og uhindret adgang til kontoen. Midlerne kan derfor gøres til genstand for udlæg efter retsplejeloven.
 SKAT kunne foretage udlæg uden forudgående underretning
 18. marts 2016 SKAT kan foretage udlæg uden forudgående underretning, hvis SKAT forgæves har forsøgt at fremsøge skyldner i Det Centrale Personregister.
 Orientering om Udbudsret - Uge 9 - 10, 2016
 18. marts 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - Uge 9 - 10, 2016.
 Orientering om Udbudsret - Uge 5 - 8, 2016
 17. marts 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - Uge 5 - 8, 2016
 Orientering om Udbudsret - Uge 1 - 4, 2016
 16. marts 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - Uge 1 - 4, 2016
 Dom i den første sag om EF-voldgiftskonventionen
 15. marts 2016 SKATs afgørelse kunne ikke påklages til anden administrativ myndighed, men skulle i stedet – som sket – indbringes for domstolene.
 Landbetjente ikke berettigede til at opretholde tillæg
 11. marts 2016 Rigspolitiet frifundet i principiel landsretssag om ophør af funktionstillæg efter landbetjentes overflytning til de lokale politistationer.
 Højesteretskendelse om værdiansættelse af ejendomme
 9. marts 2016 Højesteret fastslår i principiel kendelse, at hverken værdiansættelsescirkulæret nr. 185/1982 eller administrativ praksis giver et retskrav på, at fast ejendom i et dødsbo kan værdiansættes inden for 15 pct. af den offentlige ejendomsvurdering.
 Skatteadvokat Sune Riisgaard fylder 4o år
 8. marts 2016 Sune Riisgaard gør den komplicerede skatteret tilgængelig og forståelig.
 Forsvaret frifundet for brud i Tjenestemandsretten
 8. marts 2016 Tjenestemandsretten har fastslået, at stabschefen for ”Projekt Nyt Kampfly” under Forsvarsministeriets departement var ansat i en civil stilling – også selvom chefen havde en militær baggrund.
 Bliv opdateret på persondataretten med e-learning
 1. marts 2016 Moderniseringsstyrelsen har udviklet et nyt e-læringskursus om den gældende persondatalov. Kammeradvokatens eksperter på det persondataretlige område bistod – sammen med Datatilsynet – med juridisk rådgivning under udviklingen af kurset
 Årsrapport om CSR-partnerskab med URK 2015
 26. februar 2016 Ungdommens Røde Kors gør status for CSR-samarbejdet med Kammeradvokaten i 2015.
 Kommune kunne indgå aftale med lodsejere i stedet for at ekspropriere
 25. februar 2016 Folketingets Ombudsmand udtaler sig om myndigheders adgang til at indgå frivillige aftaler i stedet for at træffe afgørelse om ekspropriation.
 Udfordringer med det fælleseuropæiske udbudsdokument
 25. februar 2016 Ved udbudslovens ikrafttræden den 1. januar 2016 blev alle ordregivere forpligtet til at anvende det fælleseuropæiske udbudsdokument, ESPD. Det har medført en del udfordringer.
 Udbudsdirektiverne: Status på implementering
 25. februar 2016 EU’s tre udbudsdirektiver er nu implementeret i dansk ret, og de finder alle anvendelse på udbud iværksat efter den 1. januar 2016.
 Nye og kommende bogudgivelser om udbudsloven
 25. februar 2016 Efter udbudslovens ikrafttræden er der udgivet to nye


text:
bøger - og en tredje er på vej.
 Fristberegneren - et gratis værktøj til at beregne frister i udbud
 25. februar 2016 De fleste, der har arbejdet med udbudsret i praksis, har oplevet, at beregning af de direktivbestemte minimumsfrister kan give anledning til besvær. Kammeradvokaten har udviklet et online-værktøj, der kommer dette besvær til livs.
 Ikke ekspropriationserstatning for øgede udgifter til ejendomsskat
 24. februar 2016 Retten i Hillerød har afvist et krav om forhøjelse af ekspropriationserstatning. Lodsejer havde bl.a. fremsat krav om, at erstatningen skulle forhøjes, fordi ekspropriationsindgrebet havde ført til en væsentlig stigning i ejendomsskatterne.
 MT Højgaard-sagen: Generaladvokaten fremsætter forslag til afgørelse
 24. februar 2016 Forslaget fra Generaladvokaten anerkender, at der er undtagelser til kravet om juridisk identitet mellem ansøger og tilbudsgiver, og fører til overvejelser om, hvilke betragtninger man må gøre sig ved ændringer i tilbudsgiverens juridiske identitet.
 Byggeri på naboejendom ikke i strid med lokalplan
 24. februar 2016 Østre Landsret har afvist, at byggeri på en naboejendom var i strid med lokalplanen.
 Nedlæggelse af vejbro var lovlig
 24. februar 2016 Ekspropriationskommissionens beslutning om at nedlægge en vejbro var lovlig.
 Guldmedaljer til nye fuldmægtige
 22. februar 2016 Kammeradvokatens to nye fuldmægtige, Josefine Farver og Malene Sillesen Skøtt, fik torsdag d. 18. februar overrakt guldmedaljer for deres prisopgave.
 Østre Landsret afviser sag om lærerkonflikten
 18. februar 2016 Spørgsmålet om de fritstilledes læreres ret til løn under lockouten i 2013 skal ikke afgøres ved de almindelige domstole, men henhører under Arbejdsretten, fastslår Østre Landsret.
 Nyt forårsprogram i Kammerakademiet
 16. februar 2016 Kammeradvokaten har publiceret nyt program for Kammerakademiet foråret 2016. Aktiviteterne omfatter faglige arrangementer og netværk inden for en række juridiske områder.
 Orientering om Udbudsret
 15. februar 2016 Uddrag fra Orientering om Udbudsret - Uge 47 – 48, 2015.
 Leverandørskifte var ikke virksomhedsoverdragelse
 12. februar 2016 Hvis der ikke overdrages aktiver af betydning, er udgangspunktet stadig, at mindst halvdelen af medarbejderne skal overtages, for at virksomhedsoverdragelsesloven gælder. Det viser en ny dom fra Arbejdsretten.
 Beskæftigelsesministeriet frifundet i sag om erstatningsansvar
 9. februar 2016 Østre Landsret frifinder Beskæftigelsesministeriet i sag om erstatningsansvar for manglende implementering af arbejdstidsdirektivet.
 Moderniseringsstyrelsen m.fl. frifindes i gruppesøgsmål
 8. februar 2016 Østre Landsret frifinder Moderniseringsstyrelsen og 7 andre myndigheder i gruppesøgsmål. Tjenestemænds krav på efterbetaling af feriegodtgørelse var forældede.
 Kammeradvokaten deltager i nyt processpil
 3. februar 2016 Kammeradvokaten indgår samarbejde med Århus Universitet om nyt processpil om EU-ansættelsesret, hvor vi vil fungere som coaches/vejledere for studerende.
 Arbejdsgiver kunne overvåge ansats internetbrug
 3. februar 2016 Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har for nylig fastslået, at det ikke var i strid med mennneskerettighedskonventionen at opsige en medarbejder, fordi han sendte private e-mails i arbejdstiden.
 Dansk regel om familiesammenføring uproportional
 26. januar 2016 Generaladvokaten udtaler i sit forslag til afgørelse i Genc-sagen, at familiesammen&shyføringsreglen udgør en ”ny begrænsning” for en tyrkisk arbejdstagers udøvelse af sin fri bevægelighed.
 Dom om forhøjelse af afgift på 18 ton slik købt i Sverige
 22. januar 2016 SKAT har i de seneste år haft øget fokus på den stigende illegale import af afgiftspligtig slik– og chokolade, hvor


text:
der ikke betales afgiften af varerne.
 Landsretten afviser at forelægge i sag om lov 409
 22. januar 2016 Landsretten afviser at forelægge spørgsmål om arbejdstidsdirektivet for EU-Domstolen.
 Principiel dom om realkreditinstitutters lønsumsafgift
 13. januar 2016 Landsretten har i en ny dom fastslået, at et realkreditinstitut skal svare afgift af den lønsum, som medgår til pleje af en investeringsaktivitet, der bl.a. bestod af egenkapitalmidler.
 Seminar og boglancering - 25. januar 2016
 10. januar 2016 Dagen stod i udbudsrettens tegn, da Kammeradvokaten modtog mere end 300 gæster med faglig interesse for den nye udbudslov til seminar og boglancering i Den Sorte Diamant i København. Se video fra arrangementet.
 Berigtigelse af "Advokaternes-tag-selv-bord"
 7. januar 2016 Pressenævnet udtrykte i slutningen af december kritik af DR-udsendelsen "Advokaternes tag-selv-bord.
 Interessante "jule-domme" fra EU-domstolene
 7. januar 2016 Vanen tro har EU’s domstole i ugen op til juleferien afsagt en række interessante domme, som det er vanskeligt at finde tid til at læse i juletravlheden. Efter endt gennemlæsning har vi fundet 6, som vi synes er særligt værd at fremhæve.
 Kriminalforsorgen ikke erstatningsansvarlig
 6. januar 2016 Landsretten fastslår, at Direktoratet for Kriminalforsorgen ikke er erstatningsansvarlig for politianmeldelse af fængselsfunktionær.
 Ny bog: Aktuel udbudsret II
 5. januar 2016 Bogen "Aktuel udbudsret II" giver en række bud på lovens anvendelse i praksis , og udgør et vigtigt arbejdsredskab for alle, der beskæftiger sig med udbudsret.
 Modtag seneste nyt om en række juridiske emner.
 Du kan også finde og følge Kammeradvokaten på LinkedIn og Facebook
 Styrk din faglige viden med juridiske input fra Kammeradvokaten. Vores videnssektion rummer bl.a. digitale værktøjer, faglige netværk og kursus- og uddannelsestilbud


text:
Højesteret Varemærkekrænkelse
 Sag 128/2010
 Varemærkerettigheder var krænket af dansk registreret varemærke
 Elite Licensing Company SA er et fransk selskab og en del af Elite-koncernen, som navnlig er kendt for at drive modelbureau. Elite Licensing administrerer licensaftaler for Elite-koncernen, og er i den forbindelse indehaver af en række varemærker, hvori bl.a. ordet ”Elite” indgår.
 Elite NYC ApS og House of Scandinavian Care ApS er danske selskaber. Elite NYC er indehaver af varemærket ”ELITE NEW YORK”, som er registreret hos den danske Patent- og Varemærkestyrelse i 2004. En tilsvarende ansøgning om EF-registrering af dette figurmærke blev efter protest fra Elite Licensing i 2007 afslået af OHIM, som varetager behandlingen af bl.a. EF-varemærker. OHIM fandt at der var risiko for, at varer fra Elite NYC, markedsført under varemærket ”ELITE NEW YORK” ville blive forvekslet med varer omfattet af Elite Licensings varemærker.
 Elite Licensing havde, navnlig på baggrund af afgørelsen fra OHIM, anført, at Elite NYC’s brug af ”ELITE NEW YORK” krænker Elite Licensings varemærkerettigheder.
 Højesteret fastslog, at Elite Licensing var indehaver af et antal varemærker, som havde prioritet forud for ”ELITE NEW YORK”. Højesteret fastslog endvidere, at Elite Licensing i nødvendigt omfang havde taget disse varemærker i brug. Højesteret udtalte herefter, at afgørelsen fra OHIM ikke var bindende for Højesterets afgørelse af spørgsmålet om forvekslingsrisiko. Højesteret fastslog imidlertid, at der var en risiko for forveksling mellem ”ELITE NEW YORK” og Elite Licensings varemærker. Elite Licensing havde ikke generelt ret til at forbyde anvendelsen af ordet ”elite” som en del af et kendetegn, men Højesteret nedlagde forbud mod anvendelsen af ”ELITE NEW YORK” inden for et antal varekategorier. Registreringen af ”ELITE NEW YORK” i det danske varemærkeregister var dermed ugyldig, og varemærket skulle slettes heraf. Højesteret fastsatte et skønsmæssigt vederlag på 250.000 kr. for krænkelsen af Elite Licensings varemærkerettigheder.
 Højesteret nåede dermed til et andet resultat end Sø- og Handelsretten.


text:
Skat.dk: Fraflytningsbeskatning - værdiansættelse af anparter - værdiansættelsescirkulæret - skøn
 Sagen angik den skattemæssige værdiansættelse af unoterede anparter i et selskab ved ophør den 29. november 2010 af dansk beskatningsret i forbindelse med appellantens flytning fra Danmark til Schweiz, jf. aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4, jf. stk. 1.
 Højesteret stadfæstede derfor landsrettens dom om frifindelse af Skatteministeriet.
 Aktieavancebeskatningslovens § 2, § 3, §§ 21-29, § 38 og § 47
 Den Juridiske Vejledning 2017-2, C.B.2.14.2.7
 Thomas Rørdam, Henrik Waaben, Lars Hjortnæs, Jan Schans Christensen og Kurt Rasmussen.
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 15. afdeling den 18. januar 2017.
 Appellanten, A, har gentaget sine påstande om, at indstævnte, Skatteministeriet, skal anerkende, at den skattemæssige værdi af hans anparter i H1 den 29. november 2010, hvor hans skattepligt til Danmark ophørte, skal fastsættes til 1.250.000 kr., subsidiært at sagen skal hjemvises til fornyet behandling hos SKAT.
 Der er for Højesteret fremlagt en rapport indeholdende en vurdering af den potentielle salgspris for H1 i november 2010. Rapporten, der er betegnet ”udkast”, er udarbejdet af R1 i april 2013 efter anmodning fra A. I rapportens konklusion hedder det bl.a.:
 ”Værdiansættelse
 Vurdering af potentiel salgspris
 Den potentielle kontantpris det var realistisk at påregne, at anparterne i H1 kunne have været solgt til på værdiansættelsestidspunktet er baseret på LBO-modellen med de forudsætninger, som en kapitalfond skønnes at ville lægge til grund for en vurdering
 Det vurderes, at den potentielle salgspris på gældfri basis (enterprise value) pr. 29. november 2010 ligger i niveauet DKK 177-199 mio.
 For at estimere værdien af egenkapitalen skal nettorentebærende gæld på DKK 101 mio. fratrækkes værdien af virksomheden på gældfri basis (enterprise value). For beregning af nettorentebærende gæld henvises til appendiks 7
 Herudover indeholder koncernstrukturen minoritetsinteresser, der skal fratrækkes for at finde den endelige værdi af egenkapitalen i H1. Minoritetsinteresserne er estimeret ud fra deres andel af resultatet for 2010, og udgør således 16,24% af værdien
 Værdien af egenkapitalen (anparterne) i H1 vurderes at ligge i niveauet DKK 63-82 mio.”
 A flyttede den 29. november 2010 fra Danmark til Schweiz, og med henblik på opgørelse af gevinst og tab skal der ske en ansættelse af værdien af hans unoterede anparter i H1, jf. aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4, jf. stk. 1, jf. § 1, stk. 1 og 2. Sagen angår denne ansættelse af værdien af A’s anparter på fraflytningstidspunktet.
 A har anført, at han har krav på, at værdien af anparterne ansættes enten til skattekursværdien, således som denne opgøres efter hjælpereglerne i cirkulære nr. 185 af 17. november 1982, eller til den vejledende handelsværdi opgjort efter hjælpereglerne i cirkulære nr. 45 af 28. marts 2000 (TSS-cirkulære 2000-9) og reglerne i cirkulære nr. 44 af samme dato (TSS-cirkulære 2000-10). Subsidiært har A anført, at SKATs skønsmæssige værdiansættelse er mangelfuld og fejlbehæftet. SKAT har heroverfor anført, at en værdiansættelse af anparterne efter hjælpereglerne i de nævnte cirkulærer vil føre til en værdi, som ligger langt under deres handelsværdi. SKAT har derfor været berettiget til at udøve et værdiskøn over handelsværdien på


text:
grundlag af almindeligt anerkendte og anvendte værdiansættelsesmetoder, og A har ikke godtgjort, at der er grundlag for at tilsidesætte SKATs skøn.
 Når en person, der ejer anparter, flytter til udlandet, skal der med henblik på beskatning ske opgørelse af gevinst og tab, således at værdien af anparterne ved skattepligtens ophør (fraflytningstidspunktet) træder i stedet for en afståelsessum, jf. aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4, sammenholdt med stk. 1, og § 1, stk. 1 og 2. Efter lovens forarbejder skal det hermed tilstræbes, at indtægt, der er optjent her i landet, også beskattes her. Af de grunde, landsretten har anført, tiltræder Højesteret, at der ved udtrykket ”værdien” i § 38, stk. 4, må forstås handelsværdien af anparterne, dvs. det beløb, som de vil kunne indbringe ved et salg på det åbne marked.
 Efter pkt. 17 i 1982-cirkulæret, således som dette var formuleret i november 2010, skulle værdiansættelsen for unoterede anparter i overensstemmelse hermed ske efter deres handelsværdi. Bl.a. i tilfælde, hvor der ikke var oplysninger om anparternes handelsværdi ud fra stedfundne omsætninger, anviste cirkulæret en hjælperegel, hvorefter formueskattekursen udregnet efter nærmere angivne retningslinjer fastsat af Ligningsrådet kunne anvendes ved værdiansættelsen. Det fremgår af cirkulærets pkt. 48 – som må anses for at gælde generelt for cirkulæret – at anvisningerne var vejledende ved værdiansættelser. Tilsvarende er der i cirkulære nr. 45 fra 2000 anvist en vejledende hjælperegel til ansættelse af handelsværdien i tilfælde, hvor handelsværdien af unoterede anparter ikke kendes, og i cirkulære nr. 44 fra 2000 findes en vejledende model for beregning af goodwill.
 Højesteret tiltræder af de grunde, landsretten har anført, og som er bestyrket ved de oplysninger, der er fremkommet for Højesteret, at de nævnte hjælperegler under de givne omstændigheder fører til en værdi, som er markant lavere end anparternes handelsværdi på fraflytningstidspunktet.
 Højesteret finder derfor, at det var med rette, at SKAT ved værdiansættelsen så bort fra hjælpereglerne og i stedet fastsatte anparternes værdi efter et skøn. Dette gælder uanset den forhøjelse af værdien i forhold til, hvad der ville følge af hjælpereglerne i cirkulærerne, som A’s principale påstand er udtryk for.
 A har kritiseret de beregninger, SKAT har foretaget, og som har ført til en skønnet værdi på 150 mio. kr. Højesteret finder imidlertid på baggrund af oplysningerne om H1, at SKATs skøn ikke har ført til en værdiansættelse, som må anses for åbenbart urimelig. Herefter og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, tiltræder Højesteret, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte SKATs skønsmæssige ansættelse af anparternes handelsværdi pr. 29. november 2010 til 150 mio. kr.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal A betale 500.000 kr. til Skatteministeriet.


text:
Ret godt at vide - Domstolsstyrelsen
 - for journalister om domstolene
 Dette er et site for dig, der er journalist/kommunikator, hvor du kan slå op, når du skal navigere i domstolenes verden. Her finder du bl.a. beskrivelser af domstolenes opbygning, relevante begreber, retslige situationer samt dine rettigheder og muligheder som kommunikator.
 Du kan vælge mellem at downloade alle informationerne i en pdf, der er udformet som en e-bog, eller du kan søge efter informationerne her på sitet.
 Abonnér på bogen og bliv opdateret når der er ændringer.
 I Danmarks Domstole har vi stor respekt for dit arbejde som journalist. Vi ved, at du typisk arbejder med korte deadlines. Og vi ved, at retsområdet er omfattende og komplekst. Det er baggrunden for, at vi her på siderne har samlet nogle af de informationer, som du kan få brug for, når du dækker en retssag.
 Du kan få endnu mere at vide på Domstol.dk. Her finder du fx navne på de enkelte retters pressekontaktdommere. Der er også en særlig side med generelle informationer for pressen: domstol.dk/presserum. Her kan du blandt andet finde og søge adgang til vores ekstranet til journalister. Ekstranettet viser elektroniske uanonymiserede retslister for retternes straffesager to uger frem i tiden.
 Velkommen i Danmarks Domstole!
 Styr på retssystemet
 Siden grundloven blev indført i 1849, har magten i Danmark været delt i tre.
 Princippet om magtens tredeling og domstolenes uafhængighed af de andre statsmagter er med til at sikre demokratiet og borgernes retssikkerhed.
 har den lovgivende magt. Det vedtager love og fastsætter strafferammer for overtrædelse af lovene.
 har den udøvende magt og sørger sammen med den offentlige forvaltning for, at lovene bliver håndhævet.
 har den dømmende magt og bestemmer, hvordan lovene skal fortolkes i de konkrete sager.
 Har du brug for en grundig gennemgang af retssystemet og retternes opgaver, finder du den her: kenddinret.dk
 Vil du vide noget om den enkelte ret, skal du gå ind på forsiden af domstol.dk, hvor du kan trykke dig frem til hver enkelt rets hjemmeside.
 Byretterne, landsretterne og Højesteret udgør de grundlæggende tre niveauer i det danske retssystem, men Danmarks Domstole består også af en række andre institutioner med hver sin særlige funktion.
 Det danske retssystem er baseret på det såkaldte to-instansprincip, der sikrer, at parterne kan appellere rettens afgørelser til en højere instans.
 De fleste sager begynder i byretterne med en mulighed for appel til landsretterne. Hvis en sag er begyndt i byretten, kan den i særlige tilfælde indbringes for den tredje og højeste instans, Højesteret. Den højere instans kan enten nå frem til samme resultat (stadfæste) eller ændre dommen.
 Der er ca. 2.400 ansatte ved Danmarks Domstole, heraf ca. 380 dommere. Det samlede budget er på ca. 1,8 mia. kroner. De 24 byretter behandler over 700.000 sager om året, Sø- og Handelsretten over 300 sager, Østre Landsret over 8.000 sager, Vestre Landsret ca. 6.000 sager og Højesteret ca. 300 sager.
 Du kan orientere dig om, hvor mange og hvilken type sager der behandles i retterne, og hvad den gennemsnitlige længde er for sagsbehandling


text:
her: domstol.dk/statistik
 Her finder du også links til nøgletal for sagsbehandlingen i de enkelte kvartaler tilbage til 2009 og frem til det seneste kvartal.
 Tallene beskriver typerne af sagsbehandling, og hvilke rammer de finder sted i, fx fogedsager, sager om alvorlige forbrydelser (nævningesager), sager i byretter og sager i Sø- og Handelsretten.
 Statistik for Procesbevillingsnævnet, der årligt behandler ca. 3.000 sager om appeltilladelser og fri proces, finder du her: domstol.dk/proces/aarsb
 Danmarks Domstole fører ikke statistik over, hvor mange sager der behandles specifikt indenfor for enkelte retsområder som fx køberet, ansættelsesret, injurier, skatteunddragelse eller vold mod tjenestemand.
 Hvis du har brug for præcise undersøgelser af den slags, finder du dem bl.a. her:
 Justitsministeriets Forskningskontor: domstol.dk/JM/statistik
 Anklagemyndighedens statistik: domstol.dk/Anklage/statistik
 Danmarks 24 byretter ligger i Esbjerg, Glostrup, Helsingør, Herning, Hillerød, Hjørring, Holbæk, Holstebro, Horsens, Kolding, København, Lyngby, Nykøbing F., Næstved, Odense, Randers, Roskilde, Svendborg, Sønderborg, Viborg, Aalborg, Aarhus samt på Bornholm og Frederiksberg.
 Civile sager og straffesager begynder som hovedregel i en byret.
 Hver byret har sin egen foged- og skifteafdeling. Fogedafdelingen behandler sager om tvangsgennemførelse af krav. Det kan fx være krav om betaling af penge eller om at få børn udleveret til samvær. Fogedafdelinger afholder også tvangsauktioner.
 Læs mere: domstol.dk/fogedsager
 Skifteafdelingen behandler fx skifte af dødsboer, skifte af ægtefællers fællesbo, insolvenssager og sager om konkurskarantæne. Læs mere: domstol.dk/skiftesager
 Der findes to landsretter. Østre Landsret dækker området øst for Lillebælt, og Vestre Landsret dækker området vest for Lillebælt. Landsretterne er placeret i henholdsvis København og Viborg. Dette kaldes hovedtingsteder. Derudover har landsretterne retslokaler rundt om i landet. De kaldes bitingsteder og anvendes til behandling af straffesager. Vestre Landsret har bitingsteder i Aalborg, Aarhus, Kolding, Esbjerg og Sønderborg. Østre Landsret har bitingsteder i Odense, Nykøbing Falster og Rønne.
 En sag kan som udgangspunkt kun komme for landsretten, hvis den først har været behandlet enten i byretten, af Tinglysningsretten eller i visse tilfælde af Sø- og Handelsretten.
 Sø- og Handelsretten ligger i København, men er landsdækkende og kan sættes over hele landet.
 Sø- og Handelsretten er en overordnet, specialiseret ret, der behandler civile sager, hvor der kræves særlig fagkundskab.
 Det kan fx være i internationale erhvervssager, transportsager, sager om patenter, brugsmodeller, varemærker og design, markedsføringssager og konkurrencesager. Sø- og Handelsretten behandler også principielle sager, hvor fagkundskab om arbejdsmarkedsforhold har særlig betydning, og forbudssager på de områder, hvor den er specialret. Når det drejer sig om straffesager, hører sagerne dog under byretterne.
 Højesteret ligger i København og er Danmarks øverste domstol. Højesteret behandler som hovedregel kun sager, som er principielle og af betydning for retsudviklingen. En sag kan normalt kun blive behandlet her, hvis den først har været behandlet i en byret og derefter i landsretten, foruden at Procesbevillingsnævnet har givet tilladelse til appel. Domme, hvor landsretterne har truffet afgørelse som første instans, og visse domme fra Sø- og Handelsretten, kan dog ankes direkte til Højesteret.
 Tinglysningsretten ligger fysisk i Hobro, men i praksis foregår al tinglysning digitalt. Tinglysningsretten er en specialiseret, landsdækkende ret på byretsniveau, som tager sig af registrering af rettigheder over løsøre


text:
og fast ejendom, fx skøder.
 Retten på Færøerne behandler samme typer sager som byretterne i Danmark. Der er mulighed for at appellere afgørelser fra Retten på Færøerne til Østre Landsret.
 Retterne i Grønland består af fire kredsretter i kredsene Qaasuitsoq, Qeqqata, Sermersooq og Kujalleq samt Retten i Grønland og Grønlands Landsret. Domme fra Grønlands Landsret kan med tilladelse fra Procesbevillingsnævnet appelleres til Højesteret
 Procesbevillingsnævnet har både en afdeling for appeltilladelse og en afdeling for fri proces.
 De to afdelinger har et fælles sekretariat, der forbereder sagerne. Nævnet for appeltilladelser træffer afgørelse i ansøgninger om appeltilladelse til landsretten og til Højesteret i både civile sager og straffesager. I nævnets afdeling for fri proces bliver der taget stilling til klager over Civilstyrelsens afslag på fri proces. Procesbevillingsnævnet er et uafhængigt nævn. Det er ikke en del af domstolssystemet og heller ikke en del af den offentlige forvaltning.
 Den Særlige Klageret ligger sammen med Højesteret i København og behandler bl.a. sager om genoptagelse af straffesager. Retten træffer også afgørelser i disciplinære sager angående domstolenes juridiske personale og kan fx afsætte en dommer. Den Særlige Klageret behandler også sager om at afbeskikke en forsvarer eller at udelukke vedkommende fra straffesager.
 Økonomisk hører styrelsen under Justitsministeriet, men justitsministeren kan ikke bestemme over styrelsen og kan ikke ændre styrelsens afgørelser. Domstolsstyrelsen ledes af en bestyrelse og en direktør. Bestyrelsen har det overordnede ansvar og ansætter direktøren. Sammensætningen af bestyrelsen er fastsat i lov om Domstolsstyrelsen.
 Dommerudnævnelsesrådet og Bibeskæftigelsesnævnet
 Dommerudnævnelsesrådet er et uafhængigt råd, der laver indstillinger til justitsministeren om besættelse af dommerstillinger. Bibeskæftigelsesnævnet regulerer dommeres bibeskæftigelse og behandler ansøgninger fra dommere, der ønsker tilladelse til fast bibeskæftigelse. Nævnet skal bl.a. tage stilling til dommerens habilitet og beskæftigelsens omfang. Bibeskæftigelsen vil typisk dreje sig om at sidde som medlem af et offentligt eller privat råd eller nævn eller en voldgiftsret i egenskab af dommer. En dommer må kun have fast indtægtsgivende bibeskæftigelse, hvis det ved lov er bestemt, at det pågældende hverv skal varetages af en dommer, eller hvis dommeren har Bibeskæftigelsesnævnets tilladelse. Hvert år udarbejder nævnet en oversigt over dommeres bibeskæftigelse. Oversigterne kan du se her: domstol.dk/bijob
 Du kan læse mere om Bibeskæftigelsesnævnet og dets lovmæssige baggrund her: domstol.dk/bijob/naevn
 Den danske stat er underlagt EU-Domstolen og indgår på mellemstatsligt niveau i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og i FN’s højeste dømmende organ, Den Internationale Domstol.
 EU-Domstolen er relevant, når det handler om overholdelse af EU’s regler. Den Internationale Domstol er relevant, når det gælder FN.
 Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er relevant, når det gælder Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
 Det er kun stater, der kan indbringe sager for EU-Domstolen og Den Internationale Domstol. Både stater og borgere kan indbringe en sag for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
 Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg behandler og dømmer i sager om overtrædelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som ved lov er gjort til en del af dansk ret. Domstolen er en europæisk, overstatslig domstol og hører under Europarådet (ikke EU). Domstolen behandler sager om overtrædelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
 Borgere i medlemslandene kan indbringe sager for domstolen,


text:
hvis de mener, at staten krænker menneskerettighedskonventionen.
 Men det er en forudsætning, at sagen først er prøvet ved deres eget lands domstolssystem. En medlemsstat kan også indbringe sager om et andet medlemslands overtrædelse af menneskerettighedskonventionen for domstolen. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols hjemmeside: echr.coe.int
 EU-domstolen er den øverste dømmende myndighed i EU-regi og ligger i Luxembourg. Domstolen behandler og dømmer i sager om medlemslandenes forpligtelser i forhold til de regler, der udarbejdes og vedtages i forbindelse med EU-samarbejdet. Den behandler også sager om, hvordan EU-regler som fx direktiver skal fortolkes. Det kan være områder som ligeløn og arbejdskraftens frie bevægelighed. Den enkelte borger kan ikke anlægge sag direkte ved EU-Domstolen. EU-Domstolens hjemmeside: curia.europa.eu
 Den fælles europæiske patentdomstol forventes at blive sat i drift i slutningen af 2017 og får kompetence til at dømme i sager om europæiske patenter. Domstolen får afdelinger, såkaldte kamre, både centralt, regionalt og lokalt. Danmarks lokale kammer får til huse i Sø- og Handelsretten i København.
 Se mere på: unified-patent-court.org
 Den Internationale Domstol og Den Internationale Straffedomstol
 Det internationale samfunds dømmende magt er Den Internationale Domstol, der hører under FN og ligger i Haag. Domstolen kan behandle sager om brud på internationale love. Domstolen behandler sager mellem stater, men kun hvis staterne selv indvilger i at være part. Staterne er som udgangspunkt forpligtet til at respektere domstolens afgørelser. Det er dog langt fra alle stater, der accepterer Den Internationale Domstols domsmyndighed. Domstolen består af 15 dommere, der vælges for en niårig periode af FN’s Generalforsamling sammen med FN’s Sikkerhedsråd.
 Den Internationale Straffedomstol under FN behandler internationale forbrydelser, dvs. forbrydelser mod menneskeheden, folkedrab og krigsforbrydelser.
 Den Internationale Domstols hjemmeside: www.icj-cij.org
 Styr på lovene
 I konkrete sager kan du få brug for at vide noget om en bestemt lov. Du finder en oversigt over alle Danmarks love her: domstol.dk/Retsinfo/danskelove
 Når du som journalist arbejder med retsstof, skal du navnlig være opmærksom på:
 Retsplejelovens § 1017 b: I sager om overtrædelse af straffelovens bestemmelser om seksualforbrydelser kan man idømmes bødestraf for at offentliggøre forurettedes navn, stilling, bopæl eller andre oplysninger om den pågældendes identitet.
 Retsplejeloven § 1017 d: Domme og kendelser i straffesager, selve dokumenterne eller uddrag heraf, må kun gengives offentligt, når de er anonymiseret, sådan at sigtedes, tiltaltes, forurettedes eller vidners identitet ikke fremgår. Overtrædelse straffes med bøde.
 Retsplejeloven § 41 f, stk. 6: Dokumenter i retssager, som en journalist har fået adgang til gennem sin særlige ret til aktindsigt, må ikke opbevares tilgængeligt for andre end journalister og redaktionsmedarbejdere og må kun bruges til støtte for journalistisk og redaktionelt arbejde. Overtrædelse straffes med bøde.
 Justitsministerens bekendtgørelse nr. 546 fra 2004:
 Journalister har pligt til at opbevare retsbogsudskrifter, kopier af anklageskrift og retsmødebegæringer særskilt på et aflåst sted, som kun journalisterne og andre redaktionelle medarbejdere har adgang til.
 Generelt skal du som journalist interessere dig for især fem love plus en vejledning:
 Nedenfor finder du en kort beskrivelse af, hvad de hver især dækker, og hvor du kan læse lovteksterne i deres fulde længde.
 Hvis du vil nøjes med


text:
at læse de uddrag, der er mest relevante for journalister og redaktører, har Danske Medier samlet dem under titlen Redaktørens lovsamling her: domstol.dk/DaMe/Lovsam
 Retsplejeloven er den lov, der handler om domstolene, advokater og anklagemyndigheden.
 Den omfatter også procesreglerne for behandlingen af civile retssager, straffesager og fogedsager. Retsplejeloven regulerer betingelserne for at beslutte tvangsindgreb som fx anholdelse, varetægtsfængsling og telefonaflytning (Se kapitlet efterforskning, tvangsindgreb mv.). Det er denne lov, der bestemmer, at retsmøder skal være offentligt tilgængelige og foregå ved mundtlig fremlæggelse. Det er også i retsplejeloven, at der er en regel om, at retten under visse betingelser kan beslutte at begrænse offentlighedens adgang til at overvære en sag. Det kan besluttes ved en kendelse om dørlukning (Se kapitlet kendelser om navne- og referatforbud og lukkede døre) om navneforbud eller om referatforbud.
 I retsplejeloven finder du også reglerne om journalisters mulighed for aktindsigt i retsdokumenter mv., hvor journalister har flere rettigheder end andre borgere. Som journalist har du mulighed for aktindsigt i retsmødebegæring, doms- og retsbøger eller
 anklageskrift. Loven giver dig mulighed for at læse domme og kendelser, og den pålægger dig at opbevare informationerne forsvarligt. Retsplejeloven er Danmarks mest omfattende lov og består af over 1000 paragraffer.
 Se den fulde lovtekst: domstol.dk/Retsinfo/retsplejelov
 Der er mange love, som det er strafbart at overtræde, fx færdselsloven eller våbenloven.
 Straffeloven er den lov, der beskriver de almindelige betingelser for at straffe og de konkrete handlinger, der er strafbare.
 Fx fremgår det af straffelovens § 1, at der kun kan pålægges straf, hvis der er hjemmel til det i en lov (altså at der er en lovbestemmelse, der fastslår det). Loven skal desuden være vedtaget på det tidspunkt, hvor forholdet blev begået. Man kan altså
 ikke straffe med tilbagevirkende kraft. Straffeloven er opdelt i en almindelig del og en særlig del.
 Den almindelige del af straffeloven beskriver de generelle betingelser for at kunne straffe, bl.a. bestemmelserne om den kriminelle lavalder, om tilregnelighed, forsæt, uagtsomhed, forsøg, forældelse og nødværge. Her står fx også bestemmelser om de forskellige typer af straffe. De almindelige straffe er bøde og fængsel. En fængselsstraf kan være ubetinget eller betinget. En betinget straf skal ikke afsones, hvis den dømte overholder vilkårene, der fx kan være tilsyn af Kriminalforsorgen eller samfundstjeneste.
 I den særlige del af straffeloven står de konkrete forhold beskrevet, som er strafbare, fx drab, tyveri, vold, voldtægt, bedrageri eller ærekrænkelser.
 I en straffesag skal dommeren tage stilling til, om hver enkelt af de betingelser, der er beskrevet i loven, er opfyldt. Både de almindelige og de særlige betingelser.
 Se den fulde lovtekst: domstol.dk/Retsinfo/straffelov
 Offentlighedsloven regulerer borgernes ret til aktindsigt i fx myndighedernes arbejde. Det kan fx være Domstolsstyrelsens arbejde. Domstolene er ikke omfattet af offentlighedsloven, og retten til aktindsigt er i stedet reguleret i retsplejeloven.
 Se den fulde lovtekst: domstol.dk/OffLov
 Medieansvarsloven handler om publicering, og hvem der kan straffes for en lovstridig publicering. Straffen for ikke at overholde denne lov kan være bøde eller fængsel. Det er medieansvarsloven, som regulerer Pressenævnet.
 Den fulde lovtekst: domstol.dk/MedieAnsLov
 Dit medie er omfattet