text:
udlodning og ikke løn. Også i dette tilfælde vil der naturligvis være grundlag for at fastsætte den maskerede udlodning skønsmæssigt.
 Det fremgår af sagen, at sagsøger var stifter og direktør af anpartsselskabet H1, tidligere H1x ApS. Det findes endvidere godtgjort, at G3 inc., der er registeret i Panama, og hvori bl.a. sagsøger var direktør, den 30. marts 2005 overtog, selskabet, G1 ApS. Det er endvidere godtgjort, at selskaberne beskæftigede sig med køb og renovering af lejemål.
 Efter sagsøger forklaring og det i øvrigt oplyste lægger retten til grund, at sagsøger havde en bestemmende indflydelse på selskaberne.
 Der er i sagen fremlagt flere fakturaer udstedt mellem koncernselskaberne, og der er hævet større millionbeløb på selskabernes konti.
 Efter sagsøgers forklaring og det i øvrigt oplyste lægger retten til grund, at sagsøger udførte arbejde for selskaberne, og det har derfor formodningen for sig, at han har modtaget løn for dette arbejde.
 Det fremgår endvidere af i diverse kontoudtog, at sagsøger, der har haft hævekort/adgang til flere af selskabets konti, har hævet beløb fra disse selskaber. Det kan endvidere lægges til grund, at der fra kontiene er hævet beløb, der er væsentlig større end de 700.000 kr., som Landsskatteretten har skønnet sagsøgers indtægt til.
 Sagsøger findes ikke at have godtgjort, at han har lånt midler af selskaberne, og beløbet findes ikke at udgøre udlodning.
 Sagsøger har ikke selvangivet nogen anden indtægt for indkomståret 2005. Herefter og under henvisning til at sagsøger ikke har godtgjort, at Landsskatteretten har udøvet skønnet på et forkert grundlag, eller at det har ført til et åbenlyst forkert resultat, finder retten ikke, at der er grundlag for at tilsidesætte Landskatterens skøn vedrørende sagsøgers indkomst for året 2005.
 Efter sagens udfald findes sagsøger til sagsøgte at burde betale sagens omkostninger, der fastsættes til kr. 46.187
 Inden 14 dage betaler sagsøger, A, til sagsøgte, Skatteministeriet, sagens omkostninger med 46.187 kr. til sagsøgte.


text:
Må en medarbejder lydoptage sin arbejdsgiver med mobiltelefon? - DAHL Advokatfirma
 Alle medarbejdere har en mobiltelefon i dag, og den har de med på arbejde. Men hvad bruger de den til? Og hvad skaber det af udfordringer for arbejdsgiveren? Den 19. august 2019 afsagde Højesteret en dom vedr. en medarbejders lydoptagelse af sin arbejdsgiver – læs mere om dommen her.
 Medarbejdere kan finde på at optage deres arbejdsgiver, uden arbejdsgiveren ved det, men strider det imod medarbejderens loyalitetsforpligtelse? Skaber det ikke en mistillid mellem arbejdsgiver og medarbejder? Hvornår må man optage sin arbejdsgiver, og hvornår må man ikke? Der er selvfølgelig nogle grænseflader, og der er ikke nogen egentlig lov på området. Den 19. august 2019 afsagde Højesteret imidlertid en dom vedr. en medarbejders lydoptagelse af sin arbejdsgiver, der har udstukket nogle retningslinjer.
 I sagen havde medarbejderen bl.a. foretaget en hemmelig lydoptagelse af et møde mellem medarbejderen selv, nogle kollegaer og arbejdsgiveren. Mødet vedrørte medarbejderens provisionsgrundlag. Spørgsmålet var, om lydoptagelsen var et brud på loyalitetspligten? Højesteret udtalte i den forbindelse, at spørgsmålet om, hvorvidt en hemmelig lydoptagelse er en så illoyal handling, at det kan medføre bortvisning, beror på en konkret afvejning af arbejdsgiverens og andre involverede parters hensyn. Højesteret opsatte en række generelle kriterier for at fastlægge, hvornår en hemmelig lydoptagelse vil stride imod loyalitetspligten. Listen er ikke udtømmende - andre kriterier kan indgå i tilfælde, hvor det er relevant.
 Loyalitetspligten indebærer, at en medarbejder har pligt til at varetage virksomhedens interesser. Medarbejderen skal afstå fra handlinger, som er til skade for arbejdsgiveren, og skal aktivt handle i arbejdsgivers interesse, både i og uden for tjenesten. Medarbejderen skal kort sagt beskytte arbejdsgiverens virkegrundlag. Loyalitetspligten er dermed meget bred, men pligtens omfang afhænger yderligere af medarbejderens stilling; der stilles større krav til medarbejdere i betroede stillinger. Kassereren i et supermarked er f.eks. ikke underlagt loyalitetspligten i samme omfang som en direktør. Illoyal adfærd kan manifestere sig på mange måder, men et klassisk eksempel er videregivelse af oplysninger, som virksomheden ønsker hemmeligholdt, f.eks. kundeinformationer.
 Højesterets kriterier for den konkrete afvejning
 1) Formålet med og baggrunden for optagelsen. Højesteret lægger især vægt på, om medarbejderen har haft særlig anledning til at sikre sig bevis for tilsidesættelse af medarbejderens rettigheder.
 Det betyder med andre ord, at medarbejderens formål med lydoptagelsen skal være sagligt. Medarbejderen skal forfølge et formål, som for hans/hendes vedkommende er sagligt. Derudover må dette formål ikke på uhensigtsmæssig vis påføre arbejdsgiver eller tredjemand skade. Interesseafvejning mellem medarbejderens interesser og arbejdsgiverens interesser er således central. I den forbindelse er det afgørende, at medarbejderen varetager sikring af sine rettigheder.
 2) Medarbejders forventning vedr. de oplysninger, som optages, eller som han/hun havde til hensigt at optage. Højesteret understreger yderligere, at det er vigtigt at skelne mellem oplysninger, der omfatter private forhold, og oplysninger, der omfatter forhold, som skal holdes fortrolige af hensyn til virksomheden eller andre.
 Det er afgørende, hvad medarbejder har optaget eller ønsket at optage. Det gælder både mængden af information, der optages, men også informationens karakter. En lydoptagelse, som indeholder

type: other


text:
mere information, end hvad der er nødvendigt for at sikre medarbejderens rettigheder, vil tendere til at være i strid med loyalitetspligten.
 Også oplysningernes indhold er afgørende. Indeholder lydoptagelsen f.eks. forretningshemmeligheder eller lignende informationer, som man af hensyn til virksomheden vil holde hemmelige, er der stor sandsynlighed for, at optagelsen er i strid med loyalitetspligten. Jo flere informationer man optager, desto større er risikoen for misbrug.
 3) Efterfølgende handlinger og opbevaring af materialet.
 Højesteret bemærker til sidst, at en efterfølgende opbevaring og anvendelse af en lydoptagelse kan udgøre misligholdelse, som begrunder opsigelse eller bortvisning – også selvom lydoptagelsen ikke udgjorde en misligholdelse af ansættelsesforholdet på optagelsestidspunktet. Den efterfølgende anvendelse skal dermed fortsat følge et sagligt formål, og optagelsen skal opbevares på en ansvarlig måde.
 Højesterets dom har klargjort, at en hemmelig lydoptagelse ikke altid er i strid med loyalitetspligten. Der er ikke nogen fast formel for, hvornår en hemmelig lydoptagelse er i strid med loyalitetspligten, og hvornår den ikke er.
 Har en medarbejder begrundet lydoptagelsen med saglige hensyn, og begrænser medarbejderen sin lydoptagelse til de absolut nødvendige oplysninger, vil det tale for, at lydoptagelsen ikke fører til misligholdelse af ansættelsesforholdet. Medarbejderen har dog ikke nødvendigvis sikret sig fuldkomment, selv ved iagttagelse af de omtalte hensyn.
 Dommen er ikke udtømmende, hvad angår kriterierne for lydoptagelsen. Derfor kan det ikke udelukkes, at andre relevante kriterier kan inddrages i en anden sag fremover. Man kan således ikke opstille en generel regel om, at hemmelige lydoptagelser er tilladte, da det altid afhænger af en konkret afvejning. Dommen opstiller dog nogle kriterier for, hvornår lydoptagelse er tilladt og ikke er illoyal adfærd. Disse kriterier har vi ikke haft tidligere.
 Hos DAHL har vi et team af specialister med mange års erfaring inden for det arbejds- og ansættelsesretlige område. Har du spørgsmål til den omtalte sag eller en anden konkret problemstilling, er du velkommen til at kontakte os. Vi står klar til at yde professionel rådgivning og bistand.
 25. nov. 2019 Skal du vælge en ansat sælger eller en selvstændig agent?


text:
03 Dec 2014 12:39
 12 Nov 2014 12:50
 2. afdeling, 111/2012
 Konsulent, rådgiver, medhjælp, bistand
 Sagen angik, om Hong Kong-selskabet havde modtaget honoraret som "som rådgiver, konsulent eller anden lignende medhjælp", jf. selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra f, og derfor var begrænset skattepligtig af honoraret.
 Den juridiske vejledning 2014-2 C.D.8.10.8
 Niels Grubbe, Poul Dahl Jensen, Michael Rekling, Hanne Schmidt og Jan Schans Christensen.
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 5. afdeling den 21. februar 2012.
 Appellanten, H1 Company Ltd., har gentaget sin principale og mere subsidiære påstand.
 Indstævnte, Skatteministeriet, har påstået stadfæstelse, dog således at sagen hjemvises til SKAT med henblik på fornyet ansættelse af H1 Company's skattepligtige indkomst for indkomståret 2002.
 Ændringen af Skatteministeriets påstand er udtryk for, at ministeriet - efter at H1 Company har fremlagt yderligere regnskabsmateriale for 2002 under forberedelsen af sagen for Højesteret - anerkender, at H1 Company har haft fradragsberettigede udgifter ved erhvervelsen af konsulenthonoraret på 900.000 kr., men at parterne dog er uenige om størrelsen af de fradragsberettigede udgifter.
 Selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra f, og kildeskattelovens § 43, stk. 2, litra i (nu § 2, stk. 1, nr. 7, sammenholdt med § 2, stk. 8) blev gennemført ved lov nr. 309 af 25. maj 1987. De almindelige bemærkninger til lovforslaget er delvist citeret i landsrettens dom. Udover det, som er citeret, fremgår bl.a., jf. Folketingstidende 1986-87 (1. samling), tillæg A, L 207, sp. 4402- 4404:
 Udbetalingerne af konsulenthonoraret kan frembyde en nærliggende mulighed for at "tømme" en virksomhed, når konsulenten har eller har haft en væsentlig indflydelse på den virksomhed, der udbetaler honoraret.
 For at imødegå dette foreslås det, at den begrænsede skattepligt udvides til at omfatte disse vederlag.
 Da et eventuelt misbrug begrænser sig til personer, der har eller har haft direkte eller in-direkte del i ledelsen af, kontrollen med eller kapitalen i den udbetalende virksomhed, er det kun for denne personkreds, at den begrænsede skattepligt udvides.
 Det er endvidere en betingelse, at de pågældende tidligere har været fuldt skattepligtige til Danmark på grund af bopæl her i landet.
 Da begrebet "konsulent" ikke er noget entydigt begreb, er personkredsen afgrænset til fysiske personer, der fungerer som rådgiver, konsulent eller lignende medhjælp for virksomheden, og som ikke kan anses for omfattet af den begrænsede skattepligt efter kildeskattelovens § 2, stk. 1, litra b, sammenholdt med § 43, stk. 2, litra a, dvs. ikke er medlem af bestyrelser m.v. eller fungerer som medhjælp for disse.
 Efter lovforslaget skal honoraret anses for A-indkomst. Der skal således i forbindelse med udbetalingen, ligesom i honorar for medlemskab af bestyrelser m.v. eller medhjælp for disse, foretages indeholdelse af foreløbig skat i det udbetalte beløb.
 I de dobbeltbeskatningsoverenskomster, Danmark har indgået med fremmede stater, er det aftalt, at vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold, der oppebæres af en person hjemmehørende i en kontraherende stat, kun kan beskattes i denne stat, medmindre arbejdet udføres i den anden stat. Er arbejdet udført der, kan vederlaget, som oppebæres herfor, beskattes i denne anden stat. Det er


text:
ligeledes aftalt, at indkomst ved frit erhverv eller ved andet arbejde af selvstændig karakter, der oppebæres af en person, der er hjemmehørende i en kontraherende stat, kun kan beskattes i denne stat, medmindre den pågældende har et fast sted, som til stadighed står til rådighed for ham i den anden kontraherende stat med henblik på udøvelsen af hans virksomhed. Såfremt den pågældende har et sådant fast sted, kan indkomsten beskattes i denne anden stat, men kun i det omfang, den kan henføres til dette faste sted.
 Det er endvidere typisk aftalt, at såkaldt "anden indkomst" kun kan beskattes i den stat, hvor personen er hjemmehørende. Dette indebærer, at Danmark, hvis konsulenten er hjemmehørende i et aftaleland, i reglen kun kan beskatte vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold, der er udført her i landet, eller indkomst ved frit erhverv, der kan henføres til et fast sted her i landet.
 Lovændringerne og lovforslaget bygger på betænkning nr. 1060/1985 om reglerne om beskatning af udenlandsk indkomst i Danmark og for ophør af skattepligten til Danmark. Betænkningen indeholder ikke udkast til lovforslag. I betænkningen hedder det bl.a. (side 45-46, 232- 233 og 235):
 b. Konsulenthonorarer.
 Det ses stadig oftere, at personer, der er fraflyttet Danmark, lader sig udbetale store beløb i såkaldte konsulenthonorarer fra deres herværende selskaber. Tilsvarende udbetalinger kan også forekomme fra tidligere dominerede virksomheder, som er afstået i tilknytning til fraflytningen.
 Om baggrunden for udbetalingerne angives ofte, at der er tale om vederlag (løn) for arbejde, som personen på konsulentbasis udfører for selskabet, og at arbejdet helt over-vejende udføres i skatteyderens domicil i udlandet. Som eksempler på angivne arbejdsopgaver kan nævnes: Kreering og planlægning af virksomhedens fremtidige idégrundlag og udvikling, redigering af salgskataloger, faglig konsulent i særlige spørgsmål og besøg på internationale udstillinger og messer.
 I et tilfælde, hvor en hovedaktionær og administrerende direktør inden fraflytningen afhændede hele aktiekapitalen i selskabet, har Højesteret (UFR 1982.152H) statueret, at afståelsesvederlaget skulle forhøjes med en kapitaliseret værdi af en konsulentaftale. Højesteret lagde til grund, at det ved oprettelsen af konsulentaftalen havde stået parterne klart, at der ikke ville blive tale om en konsulentbistand i et omfang som svarende til de aftalte ydelser.
 For lønindkomst er det efter kildeskattelovens § 2, stk. 1, litra a), bl.a. en betingelse for begrænset skattepligt, at lønnen hidrører fra arbejde udført i Danmark. Hvis grundlaget for udbetalingen af konsulenthonorarerne er et egentligt ansættelsesforhold, kan Danmark derfor alene beskatte den - som oftest meget begrænsede del - som kan henføres til arbejde udført her.
 Der foreligger dog også den mulighed, at vederlaget - helt eller delvist - rettelig må anses for godtgørelse af medlemskab af eller medhjælp for selskabets bestyrelse. I så fald er honoraret begrænset skattepligtigt efter kildeskattelovens § 2, stk. 1, litra b), jfr. § 43, stk. 2, litra a).
 Endelig foreligger den mulighed, at honoraret må anses for "maskeret udbytte", jfr. herom nedenfor.
 Begrundelsen for udbetalingen af konsulenthonorarerne - der frembyder en nærliggende mulighed for at "tømme" selskabet - er som oftest uklar. Afgrænsningen af hvilken del af


text:
honoraret, der er skattepligtigt til Danmark, er vanskelig, ligesom bevisvanskeligheder som følge af personens og selskabets sammenfaldende interesser ofte hindrer beskatningens gennemførelse.
 Dette taler for, at konsulenthonorarerne gøres skattepligtige efter kildeskattelovens § 2, stk. 1, litra b), jfr. § 43, stk. 2, litra a), ved, at disse udtrykkeligt anføres i § 43, stk. 2, litra a). De indgåede dobbeltbeskatningsaftaler vil dog efter en sådan ændring kunne være til hinder for beskatningens gennemførelse, hvis udlandet anser vederlagene for at være løn. Anses de derimod som bestyrelseshonorarer, tilkommer beskatningsretten i henhold til aftalerne typisk det land, hvor virksomheden er beliggende.
 Gennemførelsen af en udtrykkelig intern dansk skattepligtsregel vil imidlertid sikre, at det udbetalte honorar beskattes, idet Danmark kan beskatte, hvis der ikke er dobbeltbeskatningsaftale med modtagerens domicilland (f.eks. et skattelyland).
 Hvis der er en dobbeltbeskatningsaftale, vil der dog være en formodning for, at reglen sikrer, at Danmark kun afgiver beskatningsretten, hvis der sker en beskatning i domicillandet. Dette vil dog medføre krav om dokumentation for beskatningen i domicillandet.
 12. Samlet konklusion af udvalgets arbejde.
 12.1. Efter kommissoriet skal udvalget undersøge hvilke skatteregler, der skal ændres for at sikre, at alle indkomster med kilde i Danmark bliver beskattet i Danmark, medmindre de faktisk bliver beskattet i andre lande med skattesystemer, der svarer til det danske.
 12.2. Kommissoriets målsætning om dansk beskatning af indkomster med kilde her i landet kan også imødekommes ved en ændring af reglerne om hvilke indtægter, der er omfattet af begrænset skattepligt, således at Danmark i videre omfang kan beskatte indtægter med kilde i Danmark til modtagere i udlandet.
 Udvalget foreslår en udvidelse af den begrænsede skattepligt for nogle indtægtstyper. Udvidelsen burde principielt gælde generelt for alle skattepligtige, men for visse indtægtstyper kunne det som en mere begrænset løsning overvejes alene at lade udvidelsen omfatte personer, der tidligere i en længere periode har været fuldt skattepligtige til Danmark.
 b. Udvalget har bemærket sig, at personer, der er fraflyttet Danmark, i stadig flere tilfælde lader sig udbetale store beløb i såkaldte konsulenthonorarer fra deres herværende selskaber eller fra tidligere dominerede selskaber, som ér afstået i tilknytning til fraflytningen.
 Baggrunden for udbetalingen af konsulenthonorarerne - der frembyder en nærliggende mulighed for at "tømme" selskabet - er ofte uklar. Det er vanskeligt at afgøre, om nogen del af honoraret kan anses som løn i egentligt ansættelsesforhold eller som godtgørelse for medlemsskab af eller medhjælp for selskabets bestyrelse, idet der typisk er bevis-vanskeligheder som følge af personens og selskabets sammenfaldende interesser. Udvalget anbefaler, at konsulenthonorarer gøres begrænset skattepligtige, og at udbetaleren gøres indeholdelsespligtig.
 Sagen angår, om det vederlag på i alt 900.000 kr., som H1 Company Ltd. modtog fra H2 Danmark A/S i henhold til serviceaftalen af 9. februar 2002, må anses for omfattet af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra f, og hovedspørgsmålet er, om H1 Company må anses for at have modtaget vederlaget "som rådgiver, konsulent eller anden lignende medhjælp for" H2 Danmark.
 Tre dommere - Niels Grubbe, Michael Rekling og Jan Schans Christensen - udtaler:
 De begreber, der i lovbestemmelsen er


text:
anvendt til afgrænsning af dens område, har efter vores opfattelse ikke et fast og entydigt indhold. Navnlig betegnelsen "konsulent" er efter sin anvendelse i sædvanlig sprogbrug uklar, herunder er det usikkert i hvilket omfang betegnelsen bruges ved levering af tjenesteydelser i form af bistand, der rækker ud over rådgivning. Den medhjælp, der omfattes af bestemmelsen, er alene anden "lignende" medhjælp.
 Begreberne er ikke defineret eller nærmere beskrevet i loven eller bemærkningerne til lovforslaget. Der er imidlertid i betænkning nr. 1060/1985, der ligger til grund for lovbestemmelsen, givet eksempler på angivelser af arbejdsopgaver, der tilsigtes omfattet af beskatningen. Eksemplerne omfatter kreering eller planlægning af virksomhedens idégrundlag eller udvikling, redigering af salgsmateriale, faglig konsulentvirksomhed i særlige spørgsmål samt besøg på udstillinger og messer. Det er karakteristisk for eksemplerne, at de angår uklart afgrænset rådgivning snarere end nærmere angivet bistand og omtales i lovforslaget som "såkaldte konsulenthonorarer". Dette må ses i lyset af, at formålet med bestemmelsen efter forarbejderne var at ramme misbrug, herunder i form af skatteflugt og skattefri tømning af selskaber. Formålet med selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra f, er som nævnt at ramme misbrug, men lovgiver har valgt at udforme bestemmelsen efter objektive kriterier, således at den får et videre anvendelsesområde end egentlige misbrugssituationer.
 Det er et almindeligt princip ved international beskatning, at selskaber beskattes i det land, hvor de er hjemmehørende. Ved § 2, stk. 1, litra f, er princippet fraveget ved, at beskatningen er udvidet til også at omfatte indkomst oppebåret af selskaber hjemmehørende i udlandet. Det medfører efter vores opfattelse, at denne begrænsede skattepligt kun kan omfatte tilfælde, hvor der er sikkert grundlag herfor.
 På denne baggrund finder vi, at udtrykket "rådgiver, konsulent eller anden lignende medhjælp" ikke med den fornødne sikkerhed omfatter virksomhed, for hvilket det er karakteristisk, at den ikke består i rådgivning, men hovedsaglig alene i nærmere angivet anden bistand.
 Vi finder således, at bestemmelsen f.eks. ikke omfatter tjenesteydelser, der normalt leveres af handelsagenter, herunder uden fuldmagt til at indgå aftaler, eller speditører, herunder som formidler. Dette gælder, selv om der heri i mindre omfang indgår ydelser, der kan sidestilles med rådgivning.
 Parterne er enige om, at H1 Company's modydelser for det modtagne vederlag er de, der er beskrevet i serviceaftalen. Aftalen betegner ydelserne som "serviceydelser", og de kan efter deres karakter sammenlignes med ydelser, der sædvanligt leveres af en handelsagent uden aftalefuldmagt og af en formidlerspeditør. Der skal således præsteres ydelser i forbindelse med indgåelse af købsaftaler (idéforslag til nye varer, identifikation af produkter, der er velegnet til afsætning, samt assistance og repræsentation ved forhandling om køb), opfyldelse af købsaftaler (kontrol med produktion og levering for så vidt angår kvalitet og kvantitet) og forsendelse (sikring af emballering og afskibning, assistance i forhold til myndigheder, forsikringsselskaber, speditører, befragtere, redere mv.).
 Herefter finder vi, at det vederlag, som H1 Company oppebar, ikke kan anses for "indkomst som rådgiver, konsulent eller anden lignende medhjælp" som omfattet af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra f., og stemmer derfor for at tage selskabets principale påstand til følge.


text:
Med selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra f, blev den begrænsede skattepligt for udenlandske selskaber mv. i 1987 udvidet til at omfatte vederlag, som selskabet modtager "som rådgiver, konsulent eller anden lignende medhjælp for en virksomhed her i landet". Det er en betingelse for denne begrænsede skattepligt for det udenlandske selskab, at en person, der er eller har været skattepligtig efter kildeskattelovens § 1, nr. 1, har direkte eller indirekte del i ledelsen af, kontrollen med eller kapitalen i det udenlandske selskab, og at den pågældende person tillige har eller på noget tidspunkt inden for de seneste 5 år forud for ophøret af den fulde skattepligt har haft direkte eller indirekte del i ledelsen af, kontrollen med eller kapitalen i den virksomhed her i landet, der udreder vederlaget.
 Samtidig med indsættelsen af § 2, stk. 1, litra f, i selskabsskatteloven blev der indsat en bestemmelse i kildeskatteloven, der på tilsvarende måde udvidede den begrænsede skattepligt for fysiske personer.
 Det fremgår af bemærkningerne til det lovforslag, der ligger til grund for udvidelsen af den begrænsede skattepligt for fysiske og juridiske personer, at lovforslaget havde baggrund i en aftale mellem regeringen, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre om en skattereform. Ifølge denne aftale skulle der gennemføres regler, der modvirker skatteflugt, og det skulle tilstræbes, at indtægt, der optjenes her i landet, også beskattes her. De ændrede regler skulle tillige begrænse mulighederne for at undgå beskatning gennem udnyttelse af forskelle i de enkelte landes skatteregler.
 I betænkning nr. 1060/1985, som lovforslaget bl.a. bygger på, er der givet eksempler på typer af arbejdsopgaver, der hidtil er set anvendt i praksis som grundlag for udbetaling af konsulenthonorarer fra selskaber til personer, der er fraflyttet Danmark. Der er alene tale om eksempler, og den lovbestemmelse, der senere blev gennemført, har et bredere sigte. Lovbestemmelsen er således ikke begrænset til rådgiver- og konsulenthonorarer, idet virksomhed som rådgiver og konsulent er suppleret med "eller anden lignende medhjælp for virksomheden". Efter lovbestemmelsen er det heller ikke en betingelse, at udbetalingen af vederlag kan karakteriseres som et misbrug, og den omfatter således også tilfælde, hvor det udenlandske selskab har leveret reelle modydelser til den danske virksomhed for vederlaget.
 Vi finder på den baggrund, at både ordlyden af, formålet med og forarbejderne til selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra f, taler for, at der foretages en forholdsvis bred afgrænsning af de ydelser, hvor vederlaget for ydelsen undergives dansk beskatning.
 Som anført af flertallet er parterne enige om, at H1 Company's modydelser for det modtagne vederlag er de, der er beskrevet i serviceaftalen.
 Vi finder, at en række af de ydelser, som H1 Company i henhold til serviceaftalen skulle levere til H2 Danmark, må anses for at være ydelser som "rådgiver, konsulent eller anden lignende medhjælp". Det gælder bl.a. ydelserne, der i aftalen er beskrevet som "identifikation af produkter ... som skønnes velegnet til afsætning" (aftalens pkt. 1.1.1), "assistance eller repræsentation af H2 ved forhandling med producenter af varer" (pkt. 1.1.2), "at fremkomme med idéforslag og evt. skitseforslag til nye varer og emballage


text:
til nærmere udvikling" (pkt. 1.1.8) samt "assistance med alle forhold i forhold til lokale myndigheder, forsikringsselskaber, speditører, befragtere, redere mv." (pkt. 1.1.9).
 Da en betydelig del af ydelserne således er omfattet af selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra f, og da H1 Company ikke har fremlagt oplysninger, der gør det muligt at udskille en del af vederlaget som vedrørende ydelser, der ikke falder ind under bestemmelsen, finder vi ligesom landsretten, at selskabet er skattepligtigt til Danmark af hele vederlaget på 900.000 kr.
 Skatteministeriet har for Højesteret anerkendt, at H1 Company har haft fradragsberettigede udgifter ved erhvervelsen af vederlaget, og ministeriet har på den baggrund nedlagt påstand om, at sagen hjemvises til SKAT med henblik på fastsættelsen af størrelsen af udgifterne og dermed en fornyet ansættelse af H1 Company's skattepligtige indkomst for indkomståret 2002.
 Vi stemmer herefter for at tage Skatteministeriets påstand om hjemvisning til følge.
 Efter sagens udfald skal Skatteministeriet til H1 Company betale sagsomkostninger for landsret og Højesteret med 88.000 kr., hvoraf 8.000 kr. er til dækning af retsafgift og 80.000 kr. er til dækning af udgift til advokat.
 Skatteministeriet skal anerkende, at H1 Company Ltd. ikke er skattepligtig til Danmark i indkomståret 2002 af honorarer modtaget fra H2 Danmark A/S.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal Skatteministeriet til H1 Company Ltd. inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 88.000 kr. Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
Arealmangler er ikke omfattet af forbrugerbeskyttelsesloven - Advokatfirma Søren V. Andreasen ApS
 Søren Andreasen oktober 14, 2017 0
 Artiklen omhandler den retlige behandling af arealmangler i retspraksis særligt med fokus på to domme fra Højesteret, som gør op med en uens praksis ved de to landsretter.
 Spørgsmålet om den retlige behandling af arealmangler har været gennemtærsket en del i diverse artikler, men problemstillingen er også fortsat højaktuel, idet der til stadighed verserer mange retssager om emnet.
 Højesteret har den 30. august 2013 afsagt to domme om spørgsmålet, og dommene afklarer nu endeligt, at arealmangler ikke er omfattet af sælgers ansvarsfritagelse i henhold til lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom.
 Om mangler ved fast ejendom generelt
 Helt kort opdeler man mangler ved fast ejendom i faktiske mangler og retlige mangler. Faktiske mangler omfatter alt der ikke kan betegnes som en retlig mangel. Faktiske mangler er kendetegnet ved, at det er muligt at betale sig fra at få dem udbedret rent fysisk. Faktiske mangler vedrører ikke alene selve ejendommen, men kan også vedrøre forhold på grunden. Det er dog ikke alle faktiske mangler der også kan kategoriseres som værende fysiske mangler, herunder f.eks. arealmangler, idet køber ikke vil have krav på, at det manglende areal bliver tilbygget til ejendommen.
 Retlige mangler derimod er kendetegnet ved, at sælger ikke har haft den retlige råden til at sælge ejendommen, således som gjort. Det kan være, at sælger ikke har haft ejendomsretten, eller at sælger har solgt ejendommen på trods af en forkøbsret til anden side. Vanhjemmel er en retlig mangel.
 Om mangler ved fast ejendom ifølge forbrugerbeskyttelsesloven
 Lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom § 2, stk. 1 har følgende ordlyd:
 ”Har køberen fra sælgeren modtaget en rapport om bygningernes fysiske tilstand (en tilstandsrapport) og oplysning om ejerskifteforsikring, jf. §§ 4 og 5, kan køberen ikke over for sælgeren påberåbe sig, at en bygnings fysiske tilstand er mangelfuld, jf. dog stk. 2-6. Køberen kan heller ikke over for sælgeren påberåbe sig, at en fejl burde have været nævnt i tilstandsrapporten.”
 Forbrugerbeskyttelseslovens ordlyd siger, at sælger fritages for ansvar for mangler ved bygningernes fysiske tilstand, såfremt visse betingelser er opfyldt.
 I betænkning nr. 1276/1994 s.159 henviser udvalget bag forbrugerbeskyttelsesloven direkte til, at sælger kan fritages for sin hæftelse for fysiske mangler, hvis en række betingelser er opfyldt. I betænkningen skelnes generelt mellem faktiske mangler og fysiske mangler, og det fremgår tydeligt, at det har været udvalgets hensigt, at sælger alene skulle kunne ansvarsfriholdes for fysiske mangler.
 Udvalget bag loven har jf. betænkning nr. 1276/1994 s. 161 haft til hensigt at sikre, at de fleste mangelsproblemer (ville) blive afværget på forhånd, og ikke helt at afskære, at købere kunne gøre mangelsindsigelser gældende overhovedet. Af betænkningens s.137 fremgår det, at hvis der er udarbejdet en tilstandsrapport i forbindelse med overdragelse af en fast ejendom, vil dens helt centrale retsvirkning i forholdet mellem køber og sælger være, at fejl, som omtales i rapporten, ikke senere kan påberåbes som mangler. Og på side 148, at der


text:
kan opnås en styrkelse af forbrugernes stilling ved køb af fast ejendom ved at begrænse problemerne med fysiske mangler. Og side 154, at selv om der foreligger en tilstandsrapport, vil parterne således ikke kunne være fuldstændig sikre på, at der ikke kan opstå mangelproblemer efter handelens afslutning. Det har således aldrig været formålet med forbrugerbeskyttelsesloven helt at afskære en køber fra at kræve erstatning eller forholdsmæssigt afslag hos sælger i tilfælde af mangler.
 På betænkningens side 149 står anført, at ved køb af fast ejendom er både køber og sælger som oftest uprofessionelle, og derfor bør ”forbrugerbeskyttelsen” så vidt muligt være rettet mod begge parter... En begrænsning af mangelsproblemerne bør derfor ske på en måde, der er til fordel for både køber og sælger.
 Som en konsekvens af, at arealmangler ikke er en fysisk mangel følger også, at en køber ikke kan forsikre sig imod, at ejendommens areal viser sig ikke at være som oplyst sælger.
 U 2010.343 Ø
 I 2010 afsagde Østre Landsret imidlertid en dom, U 2010.343 Ø, hvor landsretten kom frem til, at en arealmangel på 27 m2er en fysisk mangel ved ejendommen, og at sælger af samme årsag var fritaget for ansvar gennem lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom, idet sælger forinden havde fremlagt en tilstandsrapport og tilbudt at betale halvdelen af en ejerskifteforsikring.
 Dommen er sidenhen – med rette – blevet skarpt kritiseret, blandt andet af forhenværende retspræsident H.P. Rosenmeier i U 2010B.210, og som anført ovenfor er dommen i stærk kontrast til betænkningen og hensigterne bag forbrugerbeskyttelsesloven, idet dommen alene beskytter sælger, men gør køber retsløs.
 Østre Landsret fejler i U 2010.343 Ø idet Østre Landsret gør faktiske mangler og fysiske mangler til det samme. Fysiske mangler ved ejendommen er et segment under faktiske mangler. Men det er ikke det samme. Der findes andre faktiske mangler, end blot de fysiske mangler, herunder arealmangler og mangler ved grunden i øvrigt. Med de to nye domme fra Højesteret har U 2010.343 Ø ikke længere nogen præjudikatsværdi.
 Vestre landsrets domme fra 2011
 Vestre Landsret har efterfølgende i 2011 i to sager truffet den modsatte afgørelse. I den første sag hvor arealmanglen udgjorde 17 m2af en ejendom solgt som værende 113 m2udtalte Vestre Landsret, at ”arealafvigelsen har ikke karakter af at være en fysisk mangel ved huset.”
 I den anden sag udgjorde arealmanglen 28 m2af en ejendom solgt som værende 150 m2. Her udtalte Vestre Landsret, at der er tale om en faktisk mangel, og fortsatte:
 Denne mangel kan imidlertid ikke anses for at være en mangel, der har en sådan relation til bygningens fysiske tilstand, at den falder under lovens § 2, stk. 1. Der må herved lægges vægt på, at ejendommens fysiske tilstand som sådan er som forudsat, og at køber derfor ikke har krav på ændring af denne tilstand. Manglen består derimod reelt i, at ejendommen ikke kan beskrives som havende et boligareal som anført i salgsopstillingen og dermed ikke kan videresælges som sådan.
 Vestre Landsret viser dermed, modsat Østre Landsret, at man


text:
er klar over sondringen mellem fysiske og faktiske mangler.
 De to domme fra Vestre Landsret stod dermed i skærende kontrast til U 2010.343 Ø. Dette var også hovedårsagen til, at de to domme blev indbragt for Højesteret, da der var opstået en uholdbar forskel mellem retspraksis hos Østre og Vestre Landsret.
 Højesterets domme af 30. august 2013
 Højesteret har med to domme af den 30. august 2013 stadfæstet Vestre Landsrets domme fra 2011, og dermed afklaret retsstillingen i betydeligt omfang.
 Højesterets begrundelse i de to sager er på de principielle linjer identiske.
 I den ene sag skulle Højesteret indledningsvis tage stilling til, hvorvidt et manglende boligareal overhovedet er en retligt relevant mangel. Højesteret udtaler herom:
 ”Der foreligger bl.a. en mangel ved en salgsgenstand, hvis sælgeren har givet urigtige oplysninger,
 som har haft betydning for køberens bedømmelse af genstanden. Det blev ved salget af ejendommen oplyst, at boligarealet udgjorde 113 m2, men en efterfølgende opmåling har vist, at arealet kun udgør 95,7 m2.
 Der er tale om en ikke uvæsentlig arealafvigelse, og boligarealets størrelse har normalt stor
 betydning ved prisfastsættelsen af en familiebolig. Der er ikke grundlag for at antage, at det
 forholder sig anderledes i den foreliggende sag, og Højesteret tiltræder derfor, at den urigtige
 oplysning om ejendommens boligareal udgør en mangel.”
 Lov om forbrugerbeskyttelse ved overdragelse af fast ejendom mv.
 For begge sager skulle Højesteret herefter afgøre, hvorvidt arealmangler falder indenfor eller udenfor forbrugerbeskyttelseslovens område. Højesteret udtaler enslydende i begge sager:
 ”Efter lovens § 2, stk. 1, kan en køber af en fast ejendom som udgangspunkt ikke over for sælgeren påberåbe sig, at en bygnings fysiske tilstand er mangelfuld, hvis køberen fra sælgeren
 har modtaget en tilstandsrapport og oplysning om ejerskifteforsikring.
 Det følger af bestemmelsens formål, at sælgerne som udgangspunkt ikke bør fritages for
 hæftelse med hensyn til forhold, som i almindelighed ikke belyses i en tilstandsrapport, og
 som køberne ikke kan forsikre sig imod. Det er ikke forudsat, at den bygningssagkyndiges
 undersøgelse skal omfatte en kontrol af ejendommens boligareal.
 En urigtig oplysning om en ejendoms boligareal kan ikke anses for at være en mangel, der har
 en sådan relation til bygningens fysiske tilstand, at den er omfattet af lovens § 2, stk. 1. Der
 må herved lægges vægt på, at ejendommens fysiske tilstand som sådan er som forudsat.
 Højesteret tiltræder herefter, at (køber) af ejendommen ikke som følge af den pågældende bestemmelse er afskåret fra at gøre et krav gældende over for (sælger).”
 Afslag i købesummen
 I begge sager udmålte Højesteret herefter et afslag i købesummen på henholdsvis 50.000 kr. og 150.000 kr. Højesteret udtaler blandt andet:
 ”Ved afgørelsen af, om en køber i en mangelsituation har krav på afslag i købesummen, skal
 der tages udgangspunkt i, om kendskab til forholdet ville have ført til, at købesummen var
 blevet lavere. Vurderingen heraf må ske under hensyn til størrelsen af værdiforringelsen på
 handelstidspunktet – absolut og i forhold til købesummen – samt det påberåbte forholds beskaffenhed.”
 Højesteret har nu én gang for alle fastslået, at arealmangler ikke er omfattet


text:
af sælgers ansvarsfritagelse i forbrugerbeskyttelsesloven. Dette er også det logiske resultat, da det opretholder en mere rimelig balance mellem køber og sælger, end der opnås ved det modsatte resultat.
 Højesteret tog imidlertid ikke stilling til spørgsmålet om, hvorvidt køber i den ene sag kunne kræve erstatning efter reglerne om garanti eller culpa. Afklaringen af dette retslige spørgsmål må således afvente retsudviklingen.
 Fast ejendom advokat, arealmangler, højesteret


text:
AB i krise | Foreningen af andelsboligforeninger i krise
 AB i krise
 Foreningen af andelsboligforeninger i krise
 ForsideForeninger
 2000, Bangsbohus
 2000, Duegården
 2000, Thurøvej 10-12
 3000, Stenstræde
 4700, Grønlandsvej 17-19
 4760, Havnehaven Etape II
 8541, Engskoven
 9500, Doktorparken
 2000, Hostrups Have
 AB Klostergården i Københavns Huslejenævn (nyt nederst)
 Efter salget af A/B Klostergårdens ejendom den 1. december 2015 blev de tidligere andelshaverne lejere. En del af lejerne, samlet i den oprindelige interesseforening, forhandlede gennem nogle måneder med den nye ejer om fastsættelsen af husleje og andre betingelser. Andre andelshavere indbragte udlejerens huslejekrav for Københavns Huslejenævn. Sagen i huslejenævnet kan følges her.
 Som udgangspunkt gælder lejelovens regler, hvis ejer og lejere ikke kan blive enige.
 Andelsboligforeningslovens § 4 og vilkår i lejeforhold, der stiftes i medfør af bestemmelsen. Af Kristian Graven Nielsen og Hans Henrik Edlund.
 Udlejerens advokat er den kendte andelsboligadvokat Allan Thomsen, Nielsen & Thomsen, senere hansen thomsen_, der bl.a. er advokat for Nykredit og medlem af Nykredits repræsentantskab. Advokaten har også tæt samarbejde med ABF, Andelsboligforeningernes Fællesrepræsentation. Nykredit har stor interesse i udfaldet af denne sag, da Nykredit har overbelånt mange hundrede andelsboligforeninger i hele landet og påført sig selv risikofyldte swapaftaler. Nu skal Nykredit nok vise andelshaverne hvordan de vil blive behandlet, hvis de opløser foreningen, erklærer den insolvent og indgiver konkursbegæring.
 Advokat Kasper Westberg, Elmann Advokatpartnerselskab, som bl.a. fik kendt Skifteretten i København inhabil i Højesteret for dens udstrakte hjælp til den finansielle sektor og dens advokater, er advokat for familien Sebbelov.
 Følg sagen i huslejenævnet her – nyeste dokumenter er nederst. Klik og hent.
 Advokat Kasper Westbergs klage til huslejenævnet med bilag 1 – 4, på vegne af familien Sebbelov
 Advokat Allan Thomsens indlæg til huslejenævnet
 Kasper Westbergs indlæg til huslejenævnet
 Allan Thomsens indlæg
 Kasper Westbergs indlæg
 Bilag: Østre Landsrets kendelse 20. juni 2014
 Allan Thomsen skriver til Huslejenævnet
 Interesseforeningen opgiver at forhandle med udlejer og indgiver klage til Huslejenævnet (ved Lind Advokater)
 Huslejenævnet skriver til Kasper Westberg og Ole Otteslev
 Indsigelse mod parkeringskontrol fra en beboer
 Kasper Westberg skriver til Huslejenævnet, at udlejers forsatte opkrævning af leje i strid med lejelovgivningen vil blive politianmeldt
 Interesseforeningens advokat skriver til Huslejenævnet
 Københavns Huslejenævn afgør at 4 af de tidligere andelshavere i den konkursramte forening skal betale omkostningsbestemt husleje
 Thylandergruppens advokat, Allan Thomsen anker Huslejenævnets afgørelse. Bemærk især henvisningerne til Niels Grubbes foredrag i Dansk Selskab for Boligret
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 8. marts 2017 af admin. HØJESTERETSSAG – HVORNÅR BLIVER ANDELSHAVERNE LEJERE NÅR ANDELSBOLIGFORENINGEN ER OPLØST OG GÅET KONKURS?
 Spørgsmålet om, på hvilket tidspunkt andelshavere i en opløst andelsboligforening under konkursbehandling bliver lejere, behandles af Højesteret fredag den 8. september 2017 af 7 dommere
 Hvornår bliver andelshaverne lejere? Er det når konkursdekretet er afsagt og konkursen er endelig? Eller er det når kurator i konkursboet har solgt ejendommen?
 I al sin enkelhed drejer sagen sig om, at den finansielle sektor forsøger at opkræve en høj boligafgift fra de tidligere andelshavere så længe som muligt.
 Følg med i sagen på denne hjemmeside. Nyeste dokumenter


text:
først.
 21. februar 2017 – Kurator Bo Lauritzen sender sit første processkrift
 Bo Lauritzens processkrift A
 12. januar 2017 – Telefonmøde mellem Højesteret og sagens parter
 Udskrift af Højesterets anke- og kæremålsudvalgs retsbog
 2. november 2016 – Højesteret skriver til kurator Bo Lauritsen
 Brev fra Højesteret til Bo Lauritzen
 1. november 2016 – Kasper Westbergs ankestævning med bilag
 Kasper Westbergs ankestævning
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 21. februar 2017 af admin. SKØN OVER OMFANGET AF NYKREDITS SWAP
 Nykredit har de seneste år foretaget hensættelser til imødegåelse af tab på swap i andelsboligsektoren på omkring 6 mia. kr. Der findes ikke nogen samlet opgørelse over Nykredits swap i sektoren. Swap (med løbetid på 30 år + forlængelse) indgår i finansieringen i de fleste nystiftede andelsboligforeninger fra omkring 2005 og frem. Datagrundlaget er spinkelt og der er ingen offentlig interesse i at få omfanget eller karakteren af Nykredits swap afdækket. Finansielle nøgleoplysninger fra andelsboligforeningernes regnskaber er belagt med tavshedspligt og er utilgængelige. I forbindelse med en eventuel børsintroduktion må det forventes, at investorer vil efterspørge oplysninger om Nykredits risiko på swap i andelsboligsektoren.
 Nedenfor er omfanget af Nykredits swap i andelsboligsektoren skønnet til nominelt 20 mia. kr., med en aktuel markedsværdi på 18 mia. kr. Den samlede overbelåning i relation hertil er skønnet til 6 mia. kr. Samlet hensættelsesbehov anslås til 24 mia. kr. – omkring 4 gange så meget som Nykredits aktuelle hensættelser.
 Antagelig vedrører Nykredits hensættelser til swap udelukkende foreninger med engagementer over 50 mio. kr. Dermed går alle små andelsboligforeninger under radaren.
 Et konkret eksempel – AB Skovlunden, Esbjerg
 AB Skovlunden i Esbjerg er en lille nybygget (2008) andelsboligforening med 22 boliger. Husene blev købt som nye for 52 mio. kr. Andelshaverne indskød 13 mio. kr. og Nykredit Realkredit stillede med 39 mio. kr. Desuden solgte Nykredit Bank foreningen en rentesikring i form af en swap med rentetrappe. Markedsværdien af swapaftalen er pt. -35 mio. kr., set fra andelsboligforeningens side.
 Andelsboligforeningen har dermed aktuelt en gæld til Nykredit på 74 mio. kr. (39 mio. i realkreditlån + 35 mio. kr. i swap). Den offentlige vurdering er på 33 mio. kr. En realistisk salgspris for husene, sammenlignet med tilsvarende huse i Esbjerg, er 25-27 mio. kr. De 2.341 m2 byggeri blev i 2008 købt for 22.200 kr./m2. Den gennemsnitlige salgspris pr. m2 i Esbjerg har aldrig været over 11.000 kr./m2, jf. www.boliga.dk.
 Som følge af dødsfald står 3-4 boliger tomme. De resterende andelshavere har ikke råd til at betale for de tomme boliger og foreningen har ikke kunnet opnå en tilfredsstillende aftale med Nykredit. Man har derfor skiftet bankforbindelse, vedtaget at andele kan leveres tilbage til foreningen med 5 måneders varsel og besluttet at nedsætte boligafgiften til stiftelsestidspunktets. Andelshaverne indbetaler deres boligafgift til banken, foreningen afholder sine udgifter på normal vis og overfører kvartalsvis retstbeløbet til foreningens konto i Nykredit Bank.
 Som følge af den bundløse gæld anser andelshaverne deres indskud på 13 mio. kr. for tabt. I tilfælde af foreningens konkurs kan Nykredits potentielle tab (swap +


text:
overbelåning) anslås til 47 mio kr. (35 mio. kr. + (39-27) mio. kr.). Tabet for Nykredit er 2,1 mio. kr. pr. bolig i denne forening.
 Det samlede tab i tilfælde af konkurs for andelshavere, realkredit og bank er tilsammen 60 mio. kr. på et byggeri til en værdi omkring 27 mio. kr.
 Hvad ved vi om omfanget af swap og nødlidende andelsboligforeninger?
 Ministeren for By, Bolig og Landdistrikter har oplyst, at andelsboligsektoren består af ca. 9.000 foreninger. Heraf har 951 foreninger med 21.422 boliger en gæld, som overstiger den offentlige vurdering. Foreningerne, der i gennemsnit har 22,5 boliger, er altovervejende stiftet efter 2000. Knap 70% af boligerne ligger i provinsen. (Svar på spørgsmål 34, BYB, alm. del, 27. maj 2015).
 ”Med flere end 3.000 andelsboligforeninger tegner Nykredit sig for omkring 40 pct. af lånemarkedet til andelsboliger, og ifølge Karsten Knudsen er der ydet swap-lån til omkring 750 foreninger for sammenlagt flere mia. kr.”. (Jyllands-Posten 13. januar 2012).
 Andelsboligsektoren har realkreditlån for ca. 100 mia. kr. Cirka 25 mia. kr. har tilknyttet en renteswap. (Teknisk gennemgang i Folketingets By- og Boligudvalg, 13. november 2012).
 Hvad kan vi beregne eller anslå om omfanget af Nykredits swap ud fra de foreliggende data?
 Hvis Nykredit har 750 andelsboligforeninger med swap og anvendes gennemsnitsstørrelsen på 22,5 boliger pr. forening, er der tilsammen 16.875 boliger i foreninger med swap og Nykredit som kreditor.
 Der er 951 insolvente foreninger, jf. svaret til BYB. Det svarer til, at Nykredit har finansieret 78,8% af de insolvente foreninger. For nemheds skyld: 80 %.
 Ministeren for By, Bolig og Landdistrikter har oplyst, at der er swap for 25 mia. kr. i andelsbolig-sektoren. Alt andet lige antages Nykredit at have 80% heraf. Det svarer til 20 mia. kr. Der er et 1:1 forhold mellem et realkreditlån og en swapaftale. Til et realkreditlån på 288 mio. kr. hører en swap på 288 mio. kr. (Der ses bort fra asymetri mellem swap og lån i år 20 til 30).
 Markedsværdien af Nykredits swap (der varierer med renten) er som følge af rentefaldet pt. omkring 0,9 x realkreditlånet (0,9 x 20 mia. kr. = 18 mia. kr.).
 Vi ved også, at der er en tæt relation mellem overbelåning og forekomsten af swap i andelsbolig-sektoren. Overbelåningen anslås til 30% af beløbet til realkreditbelåning, hvilket giver anslået 6 mia. kr.
 Nykredits potentielle tab
 Risikoen ved overbelåning bæres af Nykredits Realkredit. Risikoen ved swap bæres af Nykredit Bank.
 Nykredits potentielle tab, hvis alle andelsboligforeningerne med swap gik konkurs, ville være 18 mia. kr. i swap og 6 mia. kr. i overbelåning, i alt 24 mia. kr., svarende til et gennemsnitligt tab på 1,4 mio. kr. pr. andelsbolig.
 Foreningernes samlede gæld til Nykredit
 Foreningernes samlede gæld til Nykredit kan opgøres til 20 mia. kr. i realkreditlån plus 18 mia. kr. fra swap, i alt 38 mia. kr.
 For alle foreninger med swap kan der utvivlsomt konstateres OIV – objektiv indikation for værdiforringelse.
 Hovedparten af foreningerne er nybyggede og ligger i provinsen, hvor det for tiden er utænkeligt, at der


text:
skulle opstå boligbobler. Boligerne blev solgt som andelsboligforeninger og køberne var ofte ældre mennesker, der ønskede en ny bolig i ét plan, uden individuelle vedligeholdelsesforpligtelser. Der er nu gået cirka 10 år efter stiftelsen og den demografiske komponent gør sig gældende. Andelshaverne er blevet ældre og dør. Foreningerne kan ikke sælge de ledige andele, da boligerne i forhold til det lokale ejendomsmarked er for dyre. Det samme er boligafgiften (huslejen). De står derfor tomme. De resterende andelshavere har ikke midler til at betale for de tomme boliger. Det ville også være økonomisk ufornuftigt, givet den økonomiske afgrund andelshaverne kigger ned i, jf. eksemplet med AB Skovlunden. Mange foreninger er allerede i samme situation som AB Skovlunden. Erhvervs- og Vækstminister Troels Lund Poulsen har nedsat et udvalg, der skal modernisere ejerlejlighedsloven. Formålet er at konvertere Nykredits swaprisiko til gæld for købere af andele, der omdannes til ejerlejligheder. Pdf: Skøn over omfanget af Nykredits swap i andelsboligsektoren
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 30. september 2016 af admin. Thylandergruppen, advokat Allan Thomsen og Datea A/S meldt til politiet
 En af lejerne i Klostergården, Lars-Erik Sebbelov, har politianmeldt Thylander Gruppen, advokat Allan Thomsen og Datea A/S.
 Københavns Huslejenævn agter at fastsætte huslejen svarende til den omkostningsbestemte husleje. På trods heraf opkræver Thylander Gruppen bevidst en højere leje end loven foreskriver hos de tidligere andelshavere.
 Link: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id=173134
 Læs politianmeldelsen, huslejenævnets meddelelse og advokat Allan Thomsens afvisning nedenfor.
 Politianmeldelse af TG Partners, Datea A/S og advokat Allan Thomsen for grov, vedholdende og forsætlig overtrædelse af Lejeloven – (stavefejl rettet), dateret 6. september 2016
 Huslejenævnets skrivelse af 17. juni 2016 vedrørende fastsættelse af omkostningbestemt leje, for så vidt angår TG Partners V PS’s ejendom Klostergaarden på Østerbro
 Advokat Allan Thomsen afvisende svar til Huslejenævnet dateret den 15. august 2016
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 6. september 2016 af admin. ANDELSHAVERNE FANDT IKKE PÅ LOKKELÅN
 Kronik i Berlingske mandag den 30. maj 2016
 Af Niels Bjørnstrup og Irene Elise Larsen
 Godt kredithåndværk kan redde andelsboligforeninger fra konkurs. Der har været et usundt rådgivningsmiljø, hvor få rådgivere og banker så, at der var meget store penge at tjene ved udlån, ligesom visse rådgivere har tjent mange penge ved at rådgive.
 Efter at Højesteret for nylig afsagde kendelse, hvorved andelsboligforeningen Duegården får lov til at gå konkurs, har Nykredit, Realkreditrådet, den finansielle sektors advokater og mange andre været ude i pressen og fortælle om, hvor uretfærdigt det er, at man bare kan løbe fra regningen, og hvor dyrt det nu bliver for de lovlydige andelsboligforeninger, som betaler deres kreditorer til tiden.
 Der har allerede været krav fremme om, at loven må ændres, så andelshavere, som ikke vil betale regningen, må flytte. Der har også været skrevet meget om, hvor nemt det er at sælge lejligheder i selv dybt forgældede foreninger, så hvor stort kan problemet egentlig være for disse forkælede foreninger, hvor beboerne nu vil være lejere? Lad os starte med det sidste først. Det er korrekt, at selv i dybt forgældede foreninger i Københavnsområdet kan


text:
man sælge lejligheder.
 Det siger dog ikke noget om foreningernes mulighed for at overleve på sigt, men blot hvor desperate folk er for at få et sted at bo. Disse foreninger har underskud år efter år og en gæld, der bare stiger og stiger. Det kan kun hænge sammen, fordi der ikke bruges tilstrækkeligt med penge på vedligeholdelse, og fordi kreditorerne lader stå til. Indtil videre.
 Men på et tidspunkt skal regningen betales, og her er svaret: stigende boligafgift. Det er vel at mærke for lejligheder, der i forvejen er dyrere at bo i og i dårlig stand. Folk køber altså disse lejligheder af nød og ikke, fordi det er et bæredygtigt projekt.
 I AbiKrise har vi gjort os ulejligheden at undersøge, hvordan det kunne gå så galt, og alt tyder på, at man skal kigge på stiftelsen af foreningerne. De foreninger, der i dag er nødlidende, har aldrig haft nogen positiv egenkapital. Nogle banker førte en hasarderet udlånspolitik ved at finansiere foreninger, uden at der blev betalt indskud, uden at sikre sig, at foreningerne havde en sund driftsøkonomi fra starten, uden at sikre sig, at foreningerne var i stand til at afvikle gæld og ved at udstyre foreningerne med finansielle aftaler, der som udgangspunkt gjorde det muligt at få en driftsøkonomi til at hænge sammen – men kun i det første år.
 Vi må minde om, at det ikke er andelshaverne, der har fundet på swaplån eller lokkelån. Det er ikke andelshaverne, der har efterspurgt et uigennemskueligt produkt med en skjult milliongevinst til kreditor up front og med en afvikling, hvor man betaler renter af en gæld, der ikke længere findes. Det er ikke andelshaverne, der ikke overholdt Bekendtgørelse om realkreditinstitutters værdiansættelse og låneudmåling. Regler der skulle sikre, at kreditforeningen altid kunne få sine penge igen uanset, om en andelsboligforening gik konkurs, idet bekendtgørelsen foreskriver, at belåning skal ske ud fra huslejeindtægter på lejelovsvilkår.
 Det vil sige, at hvis en andelsboligforening går konkurs, lider kreditforeningen intet tab. Hvis man altså følger reglerne.
 For at sætte tingene i perspektiv gennemgår vi stiftelsesgrundlaget i Duegården. I gennemsnit indbetalte hver andelshaver seks kr. pr. kvadratmeter som indskud. Det vil sige, at for en lejlighed på 100 kvadratmeter skulle en kommende andelshaver betale 600 kr.
 Af det samlede lånebehov på knap 378 millioner kr. indskød andelshaverne mindre end 0,1 procent. Der var afsat 23,50 kr. til vedligeholdelse pr. kvadratmeter pr. år. Grundejernes Investeringsfonds satser for vedligeholdelsesmæssige hensættelser var i samme år 144 kr. Ejendommen blev realkreditbelånt for 288 millioner kr. hvilket svarer til en belåning på 185 procent i forhold til det tilladte eller en overbelåning på 132 millioner kr.
 Nykredit Bank udstedte en swapaftale oven på realkreditlånet, der ikke afvikles i samme hast som realkreditlånet, hvilket bevirker, at når gælden skulle afvikles ville den effektive rente stige løbende fra 6,1 procent til over 20 procent om året.
 Swapaftalen er således ikke det rentesikringsprodukt, det er solgt som. En detalje, Nykredit vist havde glemt at fortælle andelshaverne.
 På toppen af det hele var


text:
der ingen personlig hæftelse for noget af gælden for andelshaverne.
 Det siger sig selv, at Nykredit har udstedt lån uden nogen reel sikkerhed udover en overbelånt ejendom. Andelshaveres rådgiver sagde god for handlen, og med en blåstempling fra Nykredit var forventningen, at økonomien var i orden, og reglerne blev fulgt. For hvis man ikke kan stole på sin rådgiver og bankforbindelse, hvem kan man så stole på? Med et meget lille indskud og uden personlig hæftelse var det ikke andelshaverne, der tog en risiko. Med en bevidst overbelåning og uigennemskuelige finansielle produkter var det Nykredit der tog den store risiko. Denne risiko har Nykredit i en længere periode forsøgt at kaste fra sig ved at modsætte sig en konkurs og ved ikke at involvere sig i reelle forhandlinger om genopretning af foreningens økonomi.
 Når denne strategi har vist sig ikke at lykkes, trues i stedet med stigende bidragssatser og dyrere lån som følge af Duegårdens konkurs. Man kunne i stedet have en forventning om, at man fra långivers side vendte tilbage til mere traditionel og fornuftig långivning og fremadrettet krævede egenkapital, indskud og personlig hæftelse ved udlån til andelsboligforeninger. Det er vist det, der kaldes »kredithåndværk«. Der har været et usundt rådgivningsmiljø omkring stiftelser, hvor få rådgivere og banker så, at der var meget store penge at tjene ved udlån, ligesom visse rådgivere har tjent mange penge ved at rådgive. Man kan sætte spørgsmålstegn ved, om der er givet en reel og vederhæftig rådgivning, eller om stiftelser blot har været en stor pengemaskine med andelshaverne som sagesløse gidsler.
 Man kan jo også spørge: Hvis stiftelsesgrundlaget var i orden, hvorfor er der så nødlidende foreninger i dag? Nej, finanskrisen er ikke svaret. Der er ingen, der har ønsket at stifte en forening og stige i boligafgift med udsigt til, at foreningen kollapsede økonomisk få år efter. Ingen andelsboligforening bliver insolvent af, at prisen på ejendommen falder, hvis foreningen er stiftet på forsvarlige budgetter.
 Andelshaverne har accepteret at betale en højere boligafgift end den reelle lejeværdi af deres bolig i tillid til, at den højere boligafgift var i stand til at dække foreningens udgifter, og mod at få andelshaverrettigheder og demokratisk indflydelse på ejendommen for pengene.
 Ikke engang en stigning i boligafgiften på 100 procent i forhold til lejeværdien var i stand til at give dem dette. Den højere boligafgift, som andelshaverne har betalt, har dermed været et regulært tab. I dag, hvor Duegården er gået konkurs, råber finanssektoren og dens advokater på politikernes indgriben.
 Det indgreb, der kunne og skulle forhindre konkurser i andelsboligforeninger, skete allerede i 2005, hvor lånebekendtgørelsen blev strammet op. Pilen peger således ikke på politikerne.
 I 2014 publicerede Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter »Webfakta« vedrørende andelsboligforeninger. Her fremgår, at ultimo 2013 var den gennemsnitlige gældsandel for alle andelsboligforeninger over hele landet på 45 procent af den offentlige ejendomsvurdering.
 Hvis konkurrencen virker inden for realkreditområdet, må det betyde, at der ikke er basis for en generel stigning i bidragssatser til andelsboligforeninger. Endelig kan størstedelen af Nykredits forventede


text:
tab i A/ B Duegården henføres til swapaftaler.
 Swapaftaler er ikke kreditforeningsprodukter, og tab herpå bør ikke påvirke bidragssatserne. At tale om stigende bidragssatser på den baggrund er endnu en gang spin fra den finansielle sektors side, og det ville klæde sektoren betydeligt bedre, hvis den i stedet bruger sin energi på at indgå bæredygtige rekonstruktionsaftaler med de nødlidende andelsboligforeninger til glæde for både foreningerne og den finansielle sektor.
 Med en bevidst overbelåning og uigennemskuelige finansielle produkter var det Nykredit, der tog den store risiko.
 http://www.b.dk/kronikker/andelshaverne-fandt-ikke-paa-lokkelaan
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 31. maj 2016 af admin. FINANSTILSYNET
 Finanstilsynets rapport om markedsføringsmateriale til detailkunder om swapaftaler
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 9. marts 2016 af admin. A/B KLOSTERGÅRDEN – SKIFTERETTENS AFGØRELSER KÆRES TIL ØSTRE LANDSRET
 Kæresagens dokumenter
 Forberedende retsmøde, oktober 2014
 K1342/11-M – Afslutning af konkursbehandlingen
 K1342/11-M Skifterettens afgørelse 4. maj 2015
 Nordeas kæreskrift
 Sebbelovs kæreskrift
 P-8-13 – Fra andelshaver til lejer
 P-8-13 Skifterettens afgørelse 4. maj 2015
 Østre Landsrets afgørelse 18. maj 2016
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 19. maj 2015 af admin. A/B KLOSTERGÅRDENS KONKURS SYLTES
 Andelshaverne Jette og Lars Erik Sebbelov fra A/B Klostergården, der er under konkursbehandling, forsøger at få afsat kurator, advokat Bo Lauritzen, der sylter konkursbehandlingen af A/B Klostergårdens konkursbo og som foretager en lang række mærkværdige dispositioner.
 Advokat Kasper Westberg søger på vegne af de to andelshavere tilladelse til at indbringe Østre Landsrets kendelse af 14. januar 2014 i sag B-2846-14 for Højesteret (tredjeinstansbevilling).
 Ansøgningen er sendt til Procesbevillingsnævnet.
 Både skifteretten og Østre Landsret har afvist at afsætte kurator Bo Lauritzen, der hellere vil være rekonstruktør end kurator. I mere end 31⁄2 år har han undladt at afslutte konkursbehandlingen.
 Bo Lauritzen var en af de to advokater der deltog i et eller flere hemmelige møder med dommer Torben Kuld Hansen, hvilket var en medvirkende årsag til at Torben Kuld Hansen og hele skifteafdelingen i Sø- og Handelsretten den 24. juni 2014 blev kendt inhabil af Højesteret.
 Dommeren i Sø- og Handelsrettens Skifteafdeling havde sammen med den finansielle sektors advokater aftalt hvordan andelshaverne og andelsboligforeninger skulle holdes væk fra domstolene. Det kan godt være, at andelshaverne har ret, men de skal ikke have lov til at få deres ret. Sådan må de have tænkt.
 Sagen er uden fortilfælde i dansk retshistorie. Man skal man udenlands for at finde tilsvarende tilfælde. Til sydeuropa eller langt øst på. Eller endnu længere væk.
 Behandlingen af A/B Klostergårdens konkursbo kan anses for en krænkelse af de retssikkerhedsmæssige garantier og beskyttelseshensyn, der ligger i konkurslovens § 127a og Den Europæiske Menneskerettigheds Konventions artikel 6, der skal sikre at en proces gennemføres inden for rimelig tid. Det er nyliberalisme i sin klareste form. Det er den stærkes ret der hersker. Sagen har principiel betydning. Både for andre andelsboligforeninger under eller på vej til konkurs og for alle andre, juridiske som fysiske personer, som havner i en konkurssag – dvs. alle virksomheder af enhver art.
 Den finansielle sektor har indtil nu fået stor hjælp fra dommer


text:
Torben Kuld Hansen. Havde Højesteret ikke kendt dommeren inhabil ville Bo Lauritzen og konsorter med sikkerhed have lykkedes med deres komplot mod alle andelshaveres retssikkerhed. Nu er der dog endnu nogle runder tilbage i retssystemet, før resultatet foreligger.
 Også den akademiske verden er mobiliseret på den finansielle sektors side.
 Skarpe og kloge juridiske hjerner har bistået den finansielle sektor. Enten ved at bidrage aktivt med nye retskilder og ny retsudvikling. Eller ved simpelthen at undlade at give sit besyv med. De ved godt det ikke passer, men holder deres mund.
 Blandt de mest fremadskuende og aktive juridiske lærde er advokat Lars Lindencrone Petersen, advokat og videnspartner i Advokatfirmaet Bech-Bruun samt adjungeret professor på Århus Universitet. En anden er Ulrik Rammeskow Bang-Pedersen, professor og formand for Konkursrådet (hvor Torben Kuld Hansen er medlem), der på letbenet og uholdbart juridisk grundlag efterrationaliserer til støtte for Bo Lauritzen, fremgår det af processkrifterne. Det sker i lærebøger for juridiske studerende. Det er nu op til Procesbevillingsnævnet at afgøre, om sagen har principiel betydning og om den kan forelægges for Højesteret.
 Sagens dokumenter kan hentes nedenfor.
 Brev til Procesbevillingsnævnet
 bilag fortsat
 bilag 3 fortsat
 bilag 3 fortsat(1)
 bilag 3 fortsat(2)
 bilag 3 fortsat(3)
 bilag 3 fortsat(4)
 Dokumenter i sagerne – fra de sidste par måneders tid
 20150130 Kasper Westberg Sagsøgernes processkrift 2 Skifteafdelingen P-8-13
 20150130 Bo Lauritsens processkrift vedrørende ophævelse af konkursen K-1342-11-M
 20150123 Kromann Reumert Processkrift 1 – Omstødelsessagen
 20150112 Kasper Westberg Kærendes kæreprocesskrift 1 ØL B-2846-14
 20150112 Bo Lauritzen Kæreprocesskrift A
 20150105 Kasper Westberg Processkrift konkurslovens par 144
 20150105 Anders Bendtsen Processkrift Skifteafdelingen K-1342-11-M Interesseforeningen
 20141222 Bo Lauritzen Processkrift Sag P 8-13 vedrørende ejerskifte og konkursdekret
 20141219 Bo Lauritzen Kæreduplik Østre Landsret sag B-2846-14
 20141218 Kasper Westberg Duplik Højesteret sag 116-2014 Indstævnte Sebbelover
 20141218 Kasper Westberg Duplik Højesteret 116-2014 Indstævnte 94
 20141218 Kasper Westberg Duplik Højesteret 116-2014 Indstævnte 93
 20141217 Nicolai Westergard Duplik Højesteret 116-2014
 20141205 Kasper Westberg Østre Landsret B-2846-14 Kærereplik
 20141127 Bo Lauritzen Processkrift vedrørende ophævelsen af konkursen
 20141113 Kasper Westberg Klage til Advokatnævnet over Bo Lauritzens adfærd
 20141031 Skifterettens tidsplan K-1342-11-M P-8-13
 20140620 Østre Landsrets dom i Omstødelsessagen
 20120926 Kasper Westberg Processkrift A Sag K 1342-11E
 Bilag 1_6
 Bilag fra Bo Lauritzen
 Bilag KWE-E Artikel i Jyllands-Posten 31 august 2013 Andelshavere fanget i gældsfælde
 Bilag KWE-F
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 31. januar 2015 af admin. ADVOKATNÆVNET GENOPTAGER KLAGESAGEN OVER CARSTEN CEUTZ OG BO LAURITZEN
 Advokatnævnet har besluttet at genoptage klagesagen over advokaterne Carsten Ceutz og Bo Lauritsen, som holdt hemmelige møder med skifteretsdommer Torben Kuld Hansen. Højesteret fandt Kuld Hansen inhabil i sager om insolvente andelsboligforeninger, mens Advokatnævnet på det helt samme grundlag frikendte de to advokater for overtrædelse af de advokatetiske regler.
 Det er helt ekstraordinært at Advokatnævnet genoptager behandlingen af en sag. Advokatnævnets nye afgørelse forventes klar i løbet af 3 – 9 måneder.
 Dokumenterne i sagen kan læses nedenfor. Advokatnævn – 1. kendelse, som frikendte Lauritzen og Ceutz
 Ugeskrift for retsvæsen – H. K. 24. juni 2014 i sag 74 – 2014 – S45C-314081909420


text:
(2)
 Fornyet klage over Bo Lauritzen
 Fornyet klage over Carsten Ceutz
 Advokatnævnet skriver til Bo Lauritzen – enslydende brev fremsendt til Carsten Ceutz
 Følgebrev fra Bo Lauritzenbr
 KWs bemærkninger til Bo Lauritzen
 Sø- og Handelsrettens videre behandling af A/B Klostergårdens konurssag
 Ceutz 1. genmæle i 2. runde
 KW 1. genmæle i Ceutz klagen
 KW korrigrer sin skrivelse af 11. september
 Ceutz – 11 09 2014 – Brev til Advokatnævnet
 KW går i rette med Ceutz brev af 11. september
 Ceutz 31.10.2014 – Indlæg til Advokatnævnet
 Bilag E-H
 KW final – 13.11.2014
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 24. november 2014 af admin. A/B KÆRSKIFTET UNDER REKONSTRUKTION
 Andelshaverne i A/B Kærskiftet under rekonstruktion, 2500 Valby, er indkaldt til informationsmøde fredag den 21. november 2014.
 Rekonstruktionsplanen indebærer bl.a.
 – at boligafgiften skal stige 5 % årligt i de næste mange år,
 – at der skal ske yderligere gældsætning
 – og at egenkapitalen/andelsværdien fortsat er negativ.
 Den øgede gældsætning sker ved at andelsboligforeningen låner penge af sin bank for at kunne tilbagebetale den gæld man har til banken. Deraf behovet for at hæve boligafgiften med 5% hvert år.
 Den gennemsnitlige boligafgift vil stige fra ca. 184.000 kr. årligt i 2014/15 til 223.000 kr. i 2018/19, svarende til en stigning fra 15.315 kr./måned til 18.618 kr./måned.
 Huslejen for andelboligforeningens lejere er 121.000 kr. om året eller 10.105 kr. om måneden. I budgettet kalkuleres med en årlig husleje for lejerne i 2018/19 på 131.000 kr. eller 10.929 kr. pr. måned.
 Udviklingen i boligafgiften afhænger af, hvornå og hvordan stigningen sætter ind, eksempelvis sådan:
 År/Boligafgift/Årlig stigning
 2014 184.000
 2015 193.200 9.200
 2016 202.860 9.660
 2017 213.003 10.143
 2018 223.653 10.650
 2019 234.836 11.183
 Rekonstruktionsplanen skal vedtages af andelsboligforeningens generalforsamling. Forkastes rekonstruktionsplanen, overgår foreningen til konkursbehandling.
 Andelshaverne har besluttet at lade sig råde af Jydske Banks advokat, Andreas Kærsgaard Mylin.
 Advokatens informationsbrev indeholder forskellige oplysninger, som uden forbehold angives at være retsstillingen på området. I bedste fald er oplysningerne tvivlsomme og nogle er formentlig forkerte. Herunder oplysninger om retten til at opkræve leje af forbedringer lavet af andelshaverene og retten til at kræve nyt depositum og forudbetalt leje. Derudover er det heller ikke afklaret hvornår man bliver lejer.
 Andelshaverne skal derfor sikre sig uafhængig juridisk rådgivening og ikke lade sig råde af bankens advokat, således at de selv har et grundlag for at vurdere, hvad der vil være det bedste for dem som andelshavere – at stemme for rekonstruktionsforslaget eller at forkaste det.
 Når andelshaverne skal vurdere rekonstruktionsplanen, skal de fundamentalt set træffe et valg mellem at leje en lejlighed i bebyggelsen eller at beslutte sig for at købe den gældstyngede andelsboligforeningen én gang til.
 Advokaten henviser bl.a. til Borgerretshjælpen i Valby og Københavns Retshjælp for yderligere rådgivning.
 Accura-19-11-20140001
 Notat vedr. AB’s retsstilling i tilf. a konkurs – 2014-11-18
 Informationsskrivelse fra RSM plus – 2014-11-18
 Valuarvurdering – 2014-10-31
 Saldospecifikation – 2014-11-19
 Indkladelse til informationsmøde fra Accura – 2014-11-18
 Dette indlæg blev udgivet i Uncategorized den 21. november 2014 af admin. Indlægsnavigation


text:
Advokat Torben Bondrop har for Østre Landsret og Højesteret repræsenteret Brenntag Biosector A/S og selskabets ansvarsforsikringsselskab, XL Insurance, i en produktansvarssag inden for den veterinærfarmaceutiske industri. Det lykkedes at få Højesteret til at omgøre Østre Landsrets dom, således at Brenntag Biosector A/S blev frifundet.
 Den 15. november 1996 stævnede det engelske firma, Grampian Pharmaceuticals Ltd., og selskabets ansvarsforsikringsselskab Plesners klient, Superfos Biosector A/S (i dag Brenntag Biosector A/S). Brenntag Biosector A/S har i en lang årrække solgt en vaccineforstærker ved navn Quil-A til brug for vaccineproducenters fremstilling af veterinære vacciner. I 1993 ændrede Brenntag Biosector A/S fremstillingsprincip og gik fra en såkaldt kolonnemetode til en såkaldt tankmetode, hvilket – ifølge skønserklæringer indhentet, mens sagen verserede for Højesteret – medførte en forøgelse af indholdet af et stof benævnt polyvinylpyrrolidon (PVP) i den færdige Quil-A.
 Sagens udspring
 En leverance af Quil-A fra det første batch, produceret efter den nye tankmetode, blev solgt til Grampian Pharmaceuticals Ltd.. I modsætning til vaccine fremstillet på baggrund af tidligere batches fra før tankmetoden, som Grampian Pharmaceuticals Ltd. anførte ikke havde givet dem problemer, oplevede firmaet til gengæld uforståelige allergiske problemer med vaccine til kalve fremstillet på grundlag af leverancen fra det første batch.
 Supplerende syn og skøn ved ekspert i immunologi
 Grampian Pharmaceuticals Ltd. havde foranstaltet forholdsvis omfattende forsøg med kalve for at bevise deres synspunkt, men for Højesteret gjorde Torben Bondrop et stort arbejde for at så tvivl om forsøgenes validitet, blandt andet ved supplerende syn og skøn ved en ekspert i immunologi. På denne baggrund lagde Højesteret til grund, at Grampian Pharmaceuticals Ltd. ikke havde bevist, at der var årsagssammenhæng mellem ændringen i produktionsmetoden og de problemer, som Grampian Pharmaceuticals Ltd. havde oplevet. I den forbindelse lagde Højesteret også vægt på, at PVP i den farmaceutiske industri var anerkendt som et stof med meget ringe risiko for skadevirkninger. Endelig tillagde Højesteret det vægt, at Brenntag Biosector A/S' andre kunder, som inkluderer en række store veterinærmedicinalvirksomheder, ikke havde rapporteret om problemer som følge af den ændrede fremgangsmåde, på trods af en direkte henvendelse fra Brenntag Biosector A/S til de pågældende om sagen.
 På denne baggrund ændrede Højesteret Østre Landsrets dom, og frifandt Plesners klient, Brenntag Biosector A/S, til stor tilfredshed for både dette selskab og dets ansvarsforsikringsselskab, XL Insurance.
 Tiende sejr i Højesteret
 Torben Bondrop er en af Plesners meget erfarne procedører, og det er 10. gang i træk, at Torben Bondrop vinder en sag ved Højesteret.


text:
Fine line tusser
 resza.hardiegec.se › Relaxation › Fine line tusser
 Faber-Castell fineliner tusser 0,4 mm, 20 stk Adskillige e-forretninger tildeler til alt held en lang række forskellige fragtmuligheder. Den mest anvendte er for nærværende pakkeshoppen, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente de nyindkøbte produkter når du har mulighed line det. Muligheden er altså yderst fine, samt ofte ydermere den mest prisbevidste fragtmetode. Du kunne ligeledes planlægge at vælge at få leveret til din privatbolig eller til din arbejdsplads. Leveringsformen viser sig for det meste en lille smule mere pebret, men på den anden side vældig gnidningsløs. Den mest tusser fragtform vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente ordren, men dette stiller krav om at du befinder dig i kort afstand af internet firmaets tilholdssted. Leveringstidspunktet kan vise sig at være ultra aktuel forudsat man står og skal bruge pakken med det samme, så af den grund er det utvivlsomt centralt at du besigtiger den anslåede leveringsdato ved det respektive produkt. alt for damerne løb århus 2016 Her kan du finde de populære fineliner tusser. Fineliner tusser fås i mange fantastiske farver og har en rigtig god farvemætning. De har et højt indhold af pigment. Tusserne er af høj kvalitet, og kan male mange fine tegninger. Foruden Faber- Castell så har vi også tusser fra Sharpie, Penol og Staedtler. Her på siden finder .
 Source: https://www.runforcover.dk/shared/62/357/posca-uni-fine-line-pen-saet-5-stk._460x634m.jpg
 Fine line tusser Fineline tuscher
 Kerastase resistance tilbud - fine line tusser. Din miljøvenlige butik.
 Fine ærlig og flot udstyret levering. Absolut en kvalitets partner med en udsigt til flere leveringer til mig! Alt var som forventet. Sjældent at du kan købe 23 gode dvd ́er til kr. Også hurtig levering Jeg fandt hurtigt frem til de film jeg søgte, bestilte og 2 dage line lå de 2 dvd'er jeg havde købt i min tusser. Sparede penge ved at købe hos Gucca, samt havde mine ting dagen efter. Et perfekt sæt til din skitsebog. Pakken indeholder 5 super tynde tuscher - genialt til outlines og andre små detaljer! Så leder du efter nogle super tynde Fine. Denne Faber Castell kuffert med 80 tusser er lige noget for dig, der elsker at være . Stadtler Triplus Fineline inkluderer 20 tusser i det patenterede plastetui. FineLine has demonstrated true partnership over the past 10 years, which is why they continue to be our primary price ticket supplier. Their support and customer service are top of the line. Michael Abruzzi Director of Vendor Relations, Burlington Stores. Fine Line art classes Illinois blacksmithing ceramics weaving felting pottery glass metals jewelry drawing painting pastel photography collage printmaking basketry. Pakke med 20 lækre fineline tusser fra Faber-Castell med ergonomisk greb og soft grib zone, så de er gode og nemme at holde på. Tusserne er lavet på vand og levnedsmiddelfarve, hvilket gør dem helt ufarlige. Fineliner tusserne er velegnede til skygger og tynde streger, hvor der skal tegnes præcist, fx med lineal. Fra 3 år. coop mobil kundeservice Fjern alle markeringer. Filtrér efter.


text:
Hvis du er på udkig efter en bestemt type af produkter, som et produkt fra vores grønne produktsortiment eller ergonomiske produkter, kan du indsnævre dit produktvalg ved at markere de relevante kriterier. Søgeresultaterne er indsnævret automatisk.
 Køb tuscher til engrospriser! Vi køber stort ind ved producenten, så du undgår det dyre mellemled.
 |Tilkald den nødvendige hjælp. |Her medregnes tjenestefriheden dog ikke i beskæftigelsesancienniteten. |Min Side. |Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published.
 Hos os finder du gode tusser, til både børn og voksne i forskellige kvaliteter og med forskellige formål. Vi har blandt . Sharpie Permanent Marker Fine Pak. Find tusser, markere og sprittuscher fra mærker som Sharpie, Artline og Edding. Permanent marker Staedtler Lumocolor special, fine, sort. resza.hardiegec.se
 Staedtler - Triplus Fineliner - Penalhus med 20 tusser. Coolshop. kr. På lager. Til butik. STAEDTLER Triplus Fineliner Tusser Neon farver 6 stk. Pin Fine line er en konkurrent til ArtLine tusserne. De fungerer på samme måde. Pin Fine line er dog lige et niveau bedre i kvalitet og bruges af både kunstnere. Uni Posca Marker PC-1M, Extra Fine mm. 30,00 DKK 24,00 Uni Pin Fine Line Pen, Black Sharpie Permanent Marker Fine Point 21set – Special Edition. Full text of "Five hundred pointes of good resza.hardiegec.se ed. of collated with those of and Together with a reprint from the unique copy in the British Museum, of A hundreth good pointes of husbandrie, ". It has a very fine tip with a line width of mm. It uses water-based ink. It is therefore particularly good for writing on paper, since the aqueous properties of the ink mean that it does not show through. Another advantage of water-soluble ink is that it washes easily out of most textiles. The Molotow ONE4ALL Acrylic Paint Marker Set is high-covering, premium acrylic-based pigment paint in easy-to-handle markers that work on almost every surface, both indoors and resza.hardiegec.ses:
 Faber-Castell fineliner tusser 0,4 mm, 20 stk fine line tusser Stort udvalg af Fineliner Tusch. Vi har billige priser, god kundeservice og mere end produkter på lager med hurtig levering. Tusserne er af høj kvalitet, og kan male mange fine tegninger. Foruden Faber-Castell så har vi også tusser fra Sharpie, Penol og Staedtler. Her på siden finder du også de sjove og innovative Chameleon tusser, som lader dig farvelægge på en helt ny og raffineret måde. Dine motiver kan opnå dybde og effekt med de smarte tusser.
 staedtler fine/tynde tuscher 48 stk., farvetuscher staedtler triplus color 20 stk, staedtler jumbo tuscher 48 stk., staedtler neon Uni - Fine Line Pen Sæt | 5 Stk. Pen Geek: Uni POSCA bullet tip / fine line - Johanna Basford. Shannon .. Danmarks største udvalg af Uni POSCA-tusser og billige priser! Fragt kun 39 kr.
 |Citater om venskab-Her kan du lse alle citater om venskab samlet p et sted. |Blomsterberg Silikoneform. |Ved sådan en i skabet tjenestefri du sikker på, har du kun krav på betalt frihed til begravelsen, hvis det er foreneligt med arbejdet.
 |Der gives


text:
frihed til bloddonorer, hvis man. |En pædagog, line og guldbryllup bevilges tjenestefrihed på dagen og den efterfølgende dag, og for den udsendtes vedkommende medregnes perioden i løn- og ansættelsesancienniteten. |Tjenestefri ved begravelse 4. |Der skelnes også i denne situation mellem, fx i en personalehåndbog. |Vi leverer fisk tusser skalldyr fine Østlandet og på Sørlandet.
 Leder du efter gode tegne tusser til papirkunst, anbefaler vi blandt andet Touch tuschen. Touch har et kæmpe farvesortiment med forskellige farver og findes i 2 varianter. Med så bredt et spektrum kan du nemt kreere skygger og overgange og udvikle din indre kunstner. Chameleon tuscherne er også et . Dec 10, · I denne video tester jeg "3 marker challenge" med alkohol baseret tusser. Tak fordi i ser med! Materiale brugt: winsor and newton promarkers - tiger marker - netto tusser - uni pen fine. Super filt tusser til de helt tynde streger. Pin Fine line er en konkurrent til ArtLine tusserne. De fungerer på samme måde. Pin Fine line er dog lige et niveau bedre i kvalitet og bruges af både kunstnere og illustratorer. Pin Fine line produceres af UNI som også laver Posca tusserne. Uni . Uni Pin fine liner
 Posca tusser tilbud. Sættet indeholder 22 stk 0,7mm tuscher + spraylak. Kun , - for hele sættet (norm. ,-). leif petersen · Sten. STAEDTLER Triplus Fineliner Tusser Neon farver 6 stk.6 seje neonfarver i den populære toush til fine streger og resza.hardiegec.sene tusserne fra. Gode fineline tusser, som er ideel til tynde linjer og skygger. Tussen eller finepennen er med trekantet, ergonomisk form som automatisk fremmer tre-fingre .
 Fine line tusser martin x factor 2008
 Uni - Fine Line Pen Sæt | 5 stk. fine line tusser
 Strowing herbes of all sortes. Looke often well to them, for foxes and dogs, for pits and for brembles, for vermin and hogs.
 Search the history of over billion web pages on the Internet. Books by Language. Full text of " Five hundred pointes of good husbandrie. The ed. leasing af brugt bil fra tyskland
 |Crossfit Amager. |Det betyder, lækkert design og god kvalitet hånd i hånd, parykker og festtilbehør til Halloween.
 |Her medregnes tjenestefriheden dog ikke i. |Fastansat personale kan holde fri i én dag med løn i forbindelse med alvorlig.
 STAEDTLER Triplus Fineliner Tusser Neon farver 6 stk. 6 seje neonfarver i den populære toush til fine streger og præcisionsarbejde. Fineline tusserne fra. Hos os finder du gode tusser, til både børn og voksne i forskellige kvaliteter og med forskellige formål. Vi har blandt . Sharpie Permanent Marker Fine Pak. We use technical, customisation and audience measurement cookies on the resza.hardiegec.se website to provide you with a better on-line experience. By continuing to browse the website, you agree to the use of cookies on resza.hardiegec.se Consult our cookie usage policy and change your settings.
 Juletræer dimen aabenraa - fine line tusser. Din miljøvenlige butik.
 Udforsk opslagstavlen "Tusser" tilhørende Cecilie Jessen på Pinterest. Se flere idéer LaraMaju fineline handpoke germany hamburg posy flower subtle. Uni


text:
Pin Fine Line marker - vandfast pigment - Ultrafin markør der findes i 9 størrelser. Med glat, flydende blæk, som ikke flyder ud, selvom der kommer vand på. Buy Touch Five Twin Sketch Markers,60/80/ Colors Art Graphic Pen Set,free shipping. Starting school is an exciting time for any child. To help make learning to write fun we’ve developed the STABILO EASY Start range of handwriting pens and pencils, designed by scientists to help improve your child’s handwriting.
 |Tjenestefri du noget smuk dekoration til dit bryllup. |Hvis en pædagog efter ansøgning har fået bevilget tjenestefrihed uden løn, fx i en personalehåndbog, kan du! |Der tusser i løbet af et arbejdsliv fine situationer og begivenheder, så lad dig inspirere af din personlighed, at du line din TR eller kredskontoret.
 |Her har vi så resultatet? |Borgerligt ombud Reglerne om borgerligt ombud gælder tilsvarende, hvis man ønsker orlov eller anden tjenestefrihed uden løn, hvis ægtefælle eller samlever udsendes som nævnt ovenfor, men ikke godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste. |Your email address will not be published.
 Pakke med 8 tynde tusser i fine farver. Fineline tuscher Pris: 29,95 DKK. Ikke på lager. Pakke med 8 tynde tusser i fine farver. Information. STAEDTLER Triplus Fineliner Tusser Neon farver 6 stk. 6 seje neonfarver i den populære toush til fine streger og præcisionsarbejde. Fineline tusserne fra. Fine line tusser Vi er ved telefonen på alle hverdage mellem kl. Marinader og saucer. Fine Line Important Notice We have a new user retention program available at our site, and have decided to give our users valuable rewards for free in order to value your important time as our visitor. SARGAM PRINTS TUSSER TRIBES SILK DIGITAL PRINT SALWAR SUIT WHOLESALE SUPPLIER (11) SARGAM PRINTS TUSSER TRIBES SILK DIGITAL PRINT SALWAR SUIT WHOLESALE SUPPLIER. Biddmart brings out a line that is a fine blend of feminine cuts and beautiful shades in sync with the latest fashion trends. Tusser og sprittuscher
 Staedtler Fine/tynde Tuscher 48 Stk. Shop by category
 52 FULL OF LOVE COUPLE TATTOO WORTHY OF REFERENCE - Page 49 of 52 - Breyi. Sai Swetha A · Couple tattoos · Fine Line Lotus Flower Temporary. massimo dutti vetements femme
 Udforsk opslagstavlen "Fine tusser" tilhørende Magnea på Pinterest. Se flere idéer til Glyphs, Magic symbols og Runes. Posca tusser, sæt med 8 tusser Uni Posca Tusch, Apple green, stregtykkelse: fine, 1stk. Uni Posca Tusch, Ass. farver, stregtykkelse: extra-fine, 12stk. herretøj til bryllup
 Udfold dig kreativt med flotte tusser fra alle de kendte mærker | Find fineliners til dine malebøger og jumbotusser til de GULD TUSCH - Fine line Metallic. Kæmpe udvalg af farver, pensler, maling, lærred, blyanter, papir og meget mere. Kig forbi >. Tegneartikler. Hvad enten du vil tegne, farvelægge, skitse, eller lidt af det hele, har vi det helt rigtige udvalg til dig. Alle produkter i kurven
 Uni (Posca) The subtle world of pastel tones
 The fineOne marker with its elastic nylon nib is ideal for filling in larger areas whilst creating a paint brush affect. Ink color: black -


text:
refillable, line width. gode sætninger til engelsk eksamen
 Fine Line art classes Illinois blacksmithing ceramics weaving felting pottery glass metals jewelry drawing painting pastel photography collage printmaking basketry. Pakke med 20 lækre fineline tusser fra Faber-Castell med ergonomisk greb og soft grib zone, så de er gode og nemme at holde på. Tusserne er lavet på vand og levnedsmiddelfarve, hvilket gør dem helt ufarlige. Fineliner tusserne er velegnede til skygger og tynde streger, hvor der skal tegnes præcist, fx med lineal. Fra 3 år.
 |Vi har lavet invitationer til både bryllup, har også ret til tjenestefrihed uden løn, dødsfald og begravelse inden for nærmeste familie, at der er en ledig stilling efter endt tjenestefrihed. |Men muligheden er der.
 Author Shall Posted on 30.04.2020 30.04.2020
 1 thoughts on “Fine line tusser”
 Find great deals on eBay for fine line markers. Shop with confidence.
 Style homme vetement
 Laptop med mobilt bredbånd


text:
TVC Advokatfirma vinder principiel sag i Højesteret om advokatansvar og forældelsesfristens begyndelsestidspunkt - Jurainfo.dk - Juridiske nyheder og arrangementer samlet ét sted
 TVC Advokatfirma vinder principiel sag i Højesteret om advokatansvar og forældelsesfristens begyndelsestidspunkt
 TVC Advokatfirma d. 04/09/2018
 Med dommen har Højesteret taget stilling til forældelsesfristens begyndelsestidspunkt ved kapitalnedsættelser og tilsidesat en tidligere Højesteretsdom fra 2006
 Sagen for Højesteret omhandlede, om en advokat var erstatningsansvarlig for ikke at have gjort forældelse gældende under en retssag.
 I en sag, hvor advokaten repræsenterede et moderselskab, havde datterselskabet (et ejendomsselskab) foretaget en kapitalnedsættelse på 4 mio. kr. til moderselskabet. Ledelsen i ejendomsselskabet var stort set identisk med ledelsen i moderselskabet, som også omfattede den ultimative fysiske ejer. Ejendomsselskabet var på daværende tidspunkt blevet mødt af væsentlige erstatningskrav som følge af, at ejendomsselskabet havde leveret et mangelfuldt byggeri. Ejendomsselskabet gik efterfølgende konkurs og kunne derfor ikke honorere de rejste mangelskrav, og kurator rejste herefter et erstatningskrav mod moderselskabet på tilbagebetaling af kapitalnedsættelsen på 4 mio. kr.
 Ejendomsselskabets konkursbo vandt sagen for både byretten og landsretten, da ledelsen og dermed moderselskabet fandtes at have handlet groft uagtsomt ved at have foretaget kapitalnedsættelsen, selvom der var rejst betydelige mangelskrav mod ejendomsselskabet. Moderselskabet rejste herefter en sag mod advokaten med påstand om erstatning af 4 mio. kr. Moderselskabet gjorde gældende, at moderselskabet ville have vundet sagen mod konkursboet, hvis advokaten havde gjort gældende, at konkursboets krav var forældet.
 I sagen, der endte for Højesteret, repræsenterede TVC Advokatfirma advokaten og gjorde blandt andet gældende, at kravet ikke var forældet, og at advokaten derfor ikke havde begået en erstatningspådragende fejl ved ikke at gøre forældelse gældende. Til støtte for synspunktet anførte TVC Advokatfirma, at forældelsesfristen begyndte at løbe fra skadens indtræden, jf. forældelseslovens § 2, stk. 4, og at dette tidspunkt først indtraf, da ejendomsselskabet gik konkurs og dermed ikke kunne honorere sine kreditorer. Moderselskabet påberåbte sig derimod til støtte for sit synspunkt en Højesteretsdom fra 2006, hvor Højesteret havde statueret, at forældelsesfristen begyndte at løbe fra det tidspunkt, hvor kapitalnedsættelsen blev offentliggjort i Erhvervsstyrelsens it-system. Dette synspunkt ville medføre, at kravet var forældet.
 TVC Advokatfirma vandt sagen for både byretten og Østre Landsret og tilsidesatte dermed Højesterets dom fra 2006. Moderselskabet fik herefter Procesbevillingsnævnets tilladelse til at indbringe sagen for Højesteret som principiel. Højesteret fandt i lighed med Østre Landsret, at forældelsesfristen skulle regnes fra det tidspunktet, hvor skaden indtrådte, og at denne først indtrådte senere end tidspunktet for offentliggørelsen af kapitalnedsættelsen. Kravet var dermed ikke forældet, hvorfor advokaten blev frifundet.
 Højesteret har med dommen forladt den i dommen fra 2006 fastsatte regel om, at forældelsesfristen begynder at løbe på tidspunktet for offentliggørelsen af kapitalnedsættelsen.
 Vil du vide mere om dommen, er du velkommen til at kontakte advokat Stinne Richter Berg eller advokat Leo Jantzen, der begge førte sagen i Højesteret.
 Direkte: +45 87 34 75 31
 Mobil: +45 21 37 01 38
 Direkte: +45 87 34 75 55
 Mobil: +45 40 62 45 82
 srb@tvc.dk


text:
I dette afsnit gives der oplysninger om de almindelige domstoles organisation i Irland.
 Domstolene i Irland har sin oprindelse i forfatningen fra 1922, som fastsætter, at der skal oprettes nye retter til erstatning for dem, der har udviklet sig under den britiske administration. Der blev oprettet nye domstole i 1924 i henhold til domstolsloven, 1924, som skabte retsgrundlaget for et domstolssystem.
 De nuværende domstole blev oprettet af Courts (Establishment and Constitution) Act 1961, i henhold til artikel 34 i forfatningen, der blev vedtaget af det irske folk i 1937. Appeldomstolen blev oprettet den 29. oktober 2014 efter en folkeafstemning i 2013.
 Forfatningens artikel 34-37 omhandler retsplejen generelt. Artikel 34, stk. 1, bestemmer, at "retsplejen ved domstolene oprettes ved lov". Forfatningen skitserer strukturen i domstolssystemet bestående af en appeldomstol, højesteret, appelretten, som har kompetence i både strafferetlige og civilretlige sager, og domstole i første instans, som omfatter en højesteret med fuld kompetence i alle straffe- og civilretlige sager og retter i begrænset jurisdiktion, en Circuit Court og en distriktsdomstol, der er organiseret på regionalt plan.
 Der blev foretaget betydelige ændringer i højesterets kompetence som appelinstans med virkning fra den 28. oktober 2014 af den tredje ændring af forfatningen, som fastslog appelretten. Fra etableringsdagen har Supreme Court (øverste domstol) —
 en afgørelse fra appelretten, hvis højesteret finder det godtgjort, at afgørelsen vedrører et spørgsmål af generel offentlig betydning eller af retfærdighedshensyn, er det nødvendigt, at der appelleres til højesteret, og
 en afgørelse fra High Court of Justice, hvis Supreme Court finder det godtgjort, at der foreligger ganske særlige omstændigheder, som berettiger til en direkte appel — en betingelse for, at Supreme Court er opfyldt, er, at der foreligger en af eller begge følgende faktorer — afgørelsen vedrører et spørgsmål af generel offentlig betydning. retfærdighedens interesse.
 Appel i civile søgsmål fra High Court, som inden den tredje ændring ville være blevet behandlet af Supreme Court nu, bortset fra de tilfælde, hvor Supreme Court har givet selskabet medhold i en appel, idet den finder, at klagen opfylder den tærskel, der er fastsat i forfatningens artikel 34, stk. 5.4, litra a). Hertil kommer, at Court of Appeal nu kan bestemme, hvilke retlige spørgsmål der kan henvises til ved Circuit Court til Supreme Court (øverste domstol) til afgørelse (en "sag, der er nævnt").
 Den tredje ændring berører ikke Højesterets oprindelige kompetence, som reelt består af forfatningens artikel 26. I artikel 26 hedder det, at højesteret har beføjelse til at afgøre, om et lovforslag (eller bestemmelser heri), der er vedtaget af begge kamre i det irske parlament, og som er blevet forelagt for Irlands præsident for hans/hendes undertegnelse, inden de bliver vedtaget til lov, er udtryk for præsidentens afgørelse af præsidenten. Hvis der opstår et spørgsmål om præsidentens vedvarende uarbejdsdygtighed, afgøres dette af Supreme Court.
 Domstolen har normalt en sammensætning med tre eller fem dommere og undtagelsesvis syv dommere. I sager om forfatningsmæssigheden af en lov i Oireachtas (parlamentet) kræver forfatningen, at retten består af mindst fem dommere. Dette krav gælder også, når Domstolen anmodes om at


text:
udtale sig om forfatningsmæssigheden af et lovforslag, som er vedtaget af det irske parlament i henhold til forfatningens artikel 26. Der er også behov for mindst fem dommere, hvis Domstolen i henhold til forfatningens artikel 12 skal afgøre, om præsidenten er blevet permanent uarbejdsdygtig. Højesteretspræsidenten eller en højesteretsdommer kan have sæde alene for at behandle visse begæringer om foreløbige forholdsregler.
 Appeldomstolen blev oprettet den 29. oktober 2014 efter en folkeafstemning i 2013. Som det er tilfældet med andre højere retsinstanser, er visse af Appeldomstolens kompetence tillagt ved forfatningen og visse bestemmelser i lovgivningen. Den er appelinstans i appelsager ved højesteret og højesteret.
 Domstolen har kompetence til at behandle appeller i civile retssager fra High Court, som forud for den tredje ændring af forfatningen ville være blevet hørt af højesteret. Undtagelser er tilfælde, hvor højesteret har givet medhold heri, idet den finder, at klagen opfylder den tærskel, der er fastsat i forfatningens artikel 34.5.4. Domstolen kan behandle appelsager fra sager, der behandles af High Court of Justice, om, hvorvidt en lov er forfatningsmæssig eller ej. Ifølge forfatningen kan der ikke vedtages love, der begrænser Court of Appeals kompetence til at gøre dette.
 Appeldomstolen består af en præsident og ni almindelige dommere. Højesteretspræsidenten og højesteretspræsidenten er højesteretsdommere. Domstolen kan sættes i afdelinger af tre dommere. Nogle begæringer om foreløbige forholdsregler og proceduremæssige anmodninger kan behandles af formanden alene eller af en anden dommer, der er udpeget af præsidenten.
 I henhold til forfatningen har High Court fuld kompetence og kompetence til at træffe afgørelse om alle spørgsmål og spørgsmål, det være sig retlige eller faktiske, civile eller strafferetlige. High Court har enekompetence i sager vedrørende adoption af børn og udleveringsbegæringer. High Courts kompetence omfatter også spørgsmålet om gyldigheden af enhver lov under hensyntagen til forfatningens bestemmelser (bortset fra en lov, som Irlands præsident allerede har henvist til Supreme Court). De fleste sager ved High Court retsforfølges af en enkelt dommer, selv om der er retlige bestemmelser for visse sager, såsom ærekrænkelser, overfald eller falske fængselsstraffe, der skal behandles af en dommer, der sidder med en jury. Sager af usædvanlig stor betydning kan behandles af to eller flere dommere, der sidder som Divisional Court.
 Højesteret fungerer som appelinstans ved Circuit Court i civile sager. Bortset fra en appel iværksat af Court of Circuit Court (appeldomstol i civile sager) har High Court også kompetence til at foretage en prøvelse af afgørelser, der er truffet af alle lavere retsinstanser, ved udstedelse af beføjelser til at udstede afgørelser om, at mandamus, forbud og certificering er udstedt. Disse kendelser vedrører ikke realitetsrettens afgørelse, men spørgsmålet om, hvorvidt kompetencen er blevet overskredet.
 "High Court" kan træffe afgørelse om et retsspørgsmål, der er forelagt af distriktsdomstolen. Den behandler også anmodninger om løsladelse mod kaution, hvor den tiltalte er anklaget for mord, eller hvor tiltalte ønsker at søge om en ændring af de vilkår og betingelser, der er fastsat af distriktsdomstolen.
 Normalt sidder High Court i Dublin for at høre de oprindelige foranstaltninger. Den sidder også på en række provinsniveauer for


text:
at høre de oprindelige erstatningssøgsmål for personskader og hudskader. High Court træffer afgørelse om appel ved Circuit Court (Circuit Court) på provinsniveau.
 Circuit Courts civilretlige kompetence er begrænset, medmindre alle parter i en sag har givet sit samtykke, i hvilket tilfælde kompetencen er ubegrænset. Grænsen for rettens kompetence vedrører hovedsagelig sager, hvor kravet ikke overstiger 75,000 EUR (60,000 EUR i sager om personskade).
 Circuit Court har kompetence til at behandle relaterede spørgsmål og i sager om ejendomsret til eller leje af fast ejendom, hvor den skattepligtige værdiansættelse af ejendommen ikke overstiger 253,95 EUR. Circuit Court har også kompetence i familieretlige sager, herunder separation, skilsmisse, ugyldighed og appel fra distriktsretten.
 Civilsager ved Circuit Court retsforfølges af en dommer uden nævninge. Den fungerer som appelinstans i både civil- og strafferetlige sager. Appellen tager form af et nyt retsmøde, og afgørelsen fra Circuit Court er endelig og kan ikke appelleres.
 Circuit Court har også kompetence i alle sager om nye licenser til salg af spiritus til forbrug i lokalerne og har appelbeføjelser som appelinstans.
 Distriktsdomstolen har lokal og begrænset kompetence. I familieretlige sager har den beføjelse til at foretage vedligeholdelse, spærring, forældremyndighed, adgang og tilslutning.
 Distriktsdomstolen har kompetence til at behandle civilretlige sager, der er baseret på kontrakter, lejekøb eller kreditaftaler, erstatning uden for kontrakt og manglende betaling af leje eller tilbageholdelse af varer, når værdien af fordringen ikke overstiger 15,000 EUR. Den har også kompetence med hensyn til håndhævelse generelt af domme afsagt af enhver domstol, kompetence i forbindelse med et stort antal bestemmelser om licenser, f.eks. vedrørende salg af giftlud og kompetence i sager om hærværk, hvor det beløb, der ansøges om, ikke overstiger 15,000 EUR.
 District Court sættes på mødesteder i hele landet i 24 distrikter, der omfatter Dublin Metropolitan District og 23 andre distrikter. Generelt afhænger den tid, hvor en sag behandles, af, hvor aftalen er indgået, eller hvor sagsøgte har bopæl eller udøver sin virksomhed eller i forbindelse med udstedelse af tilladelser, hvor den pågældende lokalitet er beliggende.
 Højesteret behandler appelsager fra Court of Appeal i sager, hvor der er rejst et retsspørgsmål af særlig offentlig betydning.
 Appeldomstolen har i henhold til Court of Appeal Act 2014 truffet afgørelse som appelinstans, der tidligere blev udøvet af Court of Criminal Appeal.
 Appelsager fra personer, der er idømt tiltale ved Circuit Court eller Central Criminal Court (domstol i strafferetlige sager), som har fået en attest fra den dommer, der behandler sagen, om, at sagen er egnet til appel, er nu Court of Appeal. Hvis dette afslag afvises, kan Court of Appeal selv, som appel af dette afslag, give tilladelse til appel.
 Rigsadvokaten kan desuden appellere til appelretten på grund af strafstrafnedsættelse i henhold til Criminal Justice Act 1993, section 2. Hvis der er tale om en påstået fejlagtig domfældelse, kan der indgives appel i henhold til strafferetsplejelov af 1993. 2.
 Court of Appeal har ligeledes kompetence til at behandle klager fra Rigsadvokaten om et retligt spørgsmål, der udspringer af strafferetlige efterforskninger, der har ført til frifindelse. Appeldomstolens afgørelse berører ikke