text:
den medarbejdende ægtefælle ca. 25.000 kr. årligt.
 Flertallet af dommerne lagde til grund, at sagsøgeren
 uanset sin stilling som lønmodtager i meget vidt omfang selv havde tilrettelagt sit arbejde
 var provisionslønnet uden garanteret minimumsløn
 afholdt driftsudgifter væsentligt ud over, hvad der er sædvanligt i lønmodtagerforhold.
 Retten lagde også vægt på karakteren og omfanget af det arbejde, som sagsøgerens ægtefælle havde udført.
 Vedrørte KSL 37 A (nu § 25 A).
 Se også TfS 1984, 150 ØLD om en provisionslønnet direktør.
 En direktør, der på provisionsbasis solgte anparter for en investeringsfond, drev erhvervsvirksomhed og havde derfor ret til at overføre en overskudsandel til hustruen. Salgsarbejdet foregik fra et kontor på ægtefællernes bopæl. Hustruen passede kontor og telefon i dagtimerne, hvor manden var fuldtidsbeskæftiget som direktør i en anden virksomhed. Overskuddet var på 154.668 kr.
 Retten lagde vægt på,
 at direktøren havde ret til selv at tilrettelægge salgsarbejdet, der var forbundet med et vist kontorhold
 at han skulle ansætte den nødvendige kontorhjælp på egen hånd og i eget navn
 salgsarbejdets omfang
 at hans vederlag afhang af salgsresultaterne.
 Vedrørte KSL § 37 A (nu § 25 A).
 En handelsagent var selvstændigt erhvervsdrivende.
 Agenten arbejdede fra egne lokaler med to væsentlige agenturer, som var fastlagt i skriftlige aftaler. Agenturerne blev drevet fra agentens hjem uden fremmed medhjælp.
 Alle udgifterne ved salgsarbejdet blev afholdt af agenten, der selv disponerede over sin tid uden nogen form for instruktion fra agenturgivernes side i øvrigt. Agenten optog ordrer, der blev sendt til agenturgiveren, som derefter sendte ordrebekræftelse til kunden.
 Agenten hæftede ikke for varernes betaling.
 En nedrivningsvirksomhed benyttede i en periode på ca. 1 1⁄2 år A til at udføre nedrivningsopgaver. Der var ingen skriftlig aftale om, hvordan arbejdet skulle udføres. Arbejdet blev i henhold til fakturaer betalt med en fast pris pr. time. Fakturaerne omfattede også arbejde, der var udført af andre end A, men A var ikke selv registreret som arbejdsgiver og havde heller ikke indgivet selvangivelser eller momsangivelser. Retten fandt efter en samlet vurdering af sagens faktiske omstændigheder sammenholdt med kriterierne i skd.cirk nr. 129 af 4. juli 1994, at A var selvstændigt erhvervsdrivende i forhold til nedrivningsvirksomheden. Der blev blandt andet lagt vægt på, at A
 selv havde tilrettelagt arbejdet
 havde udstedt fakturaer til hvervgiveren med cvr-nummer og moms
 hovedsageligt havde anvendt eget værktøj til løsning af opgaverne
 i et vist omfang havde anvendt medarbejdere til løsning af opgaverne.
 xSelvstændig erhvervsmæssig virksomhed - pianist.
 SKAT havde anset en pianist, der i det pågældende indkomstår havde modtaget indkomst fra 19 forskellige indkomstkilder, for dels lønmodtager, dels honorarmodtager.
 Landsskatteretten fandt efter en konkret samlet vurdering, at musikeren måtte anses for at drive selvstændig erhvervsvirksomhed.
 Et modtaget legat, der ikke havde relation til konkrete erhvervsmæssige aktiviteter, fandtes dog ikke at kunne indgå i virksomhedsindkomsten.
 Musikeren kunne fratrække driftsudgifter på 68.848 kr. i virksomhedsindkomsten, herunder udgifter til kropspleje relateret til stress og afspænding. x
 En it-konsulent blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende.
 Agenter for slankeprodukter blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende.
 Chauffører på cykeltaxier, der var ejet


text:
af et cykeltaxifirma, var ikke lønmodtagere, og der skulle derfor ikke indeholdes A-skat af vederlagene.
 Der blev bl.a. lagt vægt på, at
 chaufførerne havde påtaget sig en vis økonomisk risiko
 vederlagene var erhvervet direkte fra kunderne
 der skulle betales for leje af cyklerne.
 En assurandør med en indtægt på 558.598 kr. og driftsudgifter på 94.521 kr. blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende.
 Se også TfS 1995, 458 VLD.
 En arkitekt, der var vurderingsinspektør for et realkreditinstitut, blev anset for at drive selvstændig erhvervsvirksomhed. Han havde ret til at tage fradrag for medarbejdende ægtefælle, fordi ægtefællens bistand opfyldte betingelserne for det.
 Arkitekten var provisionslønnet og havde aflønnet en freelance vurderingsinspektør med honorar pr. vurderingssag.
 Arkitekten havde fået mindre tilskud til kontorhold, men det havde langt fra dækket de faktiske kontorholdsudgifter mv.
 Kontorarbejdet var udført af ægtefællen, der dagligt havde arbejdet 5-6 timer for ham.
 En provisionslønnet sælger af avlsdyr blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende og berettiget til overførsel af indkomst til medarbejdende ægtefælle.
 En praktiserende læge, der deltog i en lægevagtsordning, blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende, fordi der efter overenskomsten med sygesikringen ikke er tale om et tjenesteforhold til sygesikringen.
 Se også TfS 1987, 327 LR om lægevagtskørsel ved Københavns lægevagt.
 En kreaturhandler på et eksportmarked blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende på grund af sin særlige stilling som kommissionær, der handlede for egen regning og risiko. Han kunne derfor henlægge til investeringsfond af sine provisionsindtægter.
 LSRM 1973, 163 LSR
 En repræsentant, derfra sin bopæl drev agentur med salg af møbler fra flere fabrikker, blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende. Han fik provision på 5-6 pct., men modtog ikke nogen godtgørelse for sine udgifter og fik ikke feriepenge.
 Se også TfS 1989, 75 DEP.
 xLL § 4 - Deltagelse i transparent selskabx
 xAfgørelsen er refereret i afsnit C.C.1.2.4 Selvstændigt erhvervsdrivende ved deltagelse i et skattemæssigt transparent selskab.x
 Afgørelsen er refereret i afsnit C.C.1.2.4 Selvstændigt erhvervsdrivende ved deltagelse i et skattemæssigt transparent selskab.
 Skatterådet lagde bl.a. vægt på, at A ikke fastsatte retningslinjer for, hvordan en opgave skulle løses. Derimod koordinerede freelancerne og brugerne af platformen selv, hvordan en opgave skulle løses og hvornår. Arbejdet blev ikke udført i As navn, og freelancerne hæftede selv for fejl og mangler i forbindelse med arbejdets udførelse. Dertil kom, at samarbejdet mellem A og freelancerne kunne ophøre med øjeblikkelig varsel, og at freelancerne selv skulle afholde udgifter i forbindelse med fravær grundet sygdom og ferie.
 På denne baggrund var det Skatterådets vurdering, at A udelukkende fungerede som en formidlende platform mellem freelancerne og brugerne af platformen.
 Skatterådet bekræftede, at de pågældende freelancere ikke var lønmodtagere, men tog ikke stilling til, hvorvidt de var selvstændigt erhvervsdrivende.
 En konsulent blev anset for selvstændigt erhvervsdrivende i relation til en kontrakt med en virksomhed.
 Der blev lagt vægt på, at konsulenten
 havde etableret eget kontor, hvorfra arbejdet helt eller delvist udførtes
 ikke var underlagt hvervgivers instruktionsbeføjelse
 selv bestemte sin arbejdstid
 selv afholdt udgifter til it, udstyr, abonnementer, kontor og arbejdsplads.
 Skatterådet fandt

type: other


text:
efter en samlet konkret vurdering, at en ny kapitalejer efter erhvervelse af en aktie samt tiltrædelse af ejeraftale kunne anses for selvstændigt erhvervsdrivende.
 Se dog nu afsnit C.C.1.2.4 om den nye bestemmelse LL § 4.
 Skatterådet bekræftede, at ejeren af en polsk enkeltmandsvirksomhed (murervirksomhed) drev selvstændig erhvervsvirksomhed.
 Han var derfor ikke begrænset skattepligtig til Danmark af lønindkomst.
 En advokats vederlag som fast værge blev anset for indtægt ved selvstændig virksomhed og kunne indgå i virksomhedsordningen.
 Skatterådet lagde vægt på, at advokaten
 havde udgifter til sekretær, der arbejdede 24 timer ugentligt med opgaven
 havde etableret sig i egne lokaler
 ville kunne ifalde erstatningsansvar jf. § 31 i værgemålsloven
 var frit stillet til at kunne antage medhjælp
 ikke var begrænset i sin adgang til at udføre arbejde for andre
 skulle være optaget på en liste hos Statsforvaltningen
 modtog fast honorar pr. værgemål pr. år.
 Det ændrede ikke ved bedømmelsen, at
 advokaten var antaget af Statsforvaltningen
 havde pligt til at lade sig beskikke som værge i de værgemål, som blev tildelt ham
 eller at han i et vist omfang fik refunderet sine udgifter.
 Landsskatteretten har efterfølgende fundet, at der i relation til ML § 3, stk. 1, var tale om selvstændig økonomisk virksomhed, og ændrede dermed det bindende svar på dette punkt. Se SKM2014.781.LSR.
 En plastikkirurg blev efter en konkret vurdering anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende.
 Kirurgen var ansat som lønnet medarbejder i sit anpartsselskab, som var hans eneste arbejdsgiver. Selskabet drev plastikkirurgi på forskellige hospitaler og klinikker.
 Skatterådet lagde vægt på, at
 skatteyderen tidligere havde arbejdet som selvstændigt erhvervsdrivende, som ejer af et privathospital, og at det var denne virksomhed, han havde ført videre
 virksomheden var skatteyderens hovederhverv
 skatteyderen i høj grad selv skaffede sine patienter.
 En vognmand, der var ansat på et renseri, hvor han afhentede og udbragte vaske- og rensetøj, blev anset for at drive selvstændig erhvervsvirksomhed. Han skulle selv anskaffe varevogn og sørge for vedligeholdelsen af den. Ved sygdom skulle han for egen regning ansætte en afløser. Han fik ikke feriepenge, og han havde ret til at afstå sin rute, dog sådan at renseriet skulle godkende køberen.
 Vognmanden modtog på provisionsbasis 336.000 kr. i 1986, hvor hans udgifter til drift af varevogn udgjorde 44.000 kr. ekskl. moms med tillæg af 8.000 kr. til renteudgifter på varevognen og 25.000 kr. til afskrivning.
 Ligningsrådet fandt efter en samlet bedømmelse af vognmandens ansættelsesforhold, at han kunne benytte reglerne i virksomhedsordningen på indkomsten fra renseriet.
 En professionel bokser blev anset for at drive selvstændig erhvervsvirksomhed. Hans indkomst, der udgjorde ca. 500.000 kr. i alt, bestod af bokse-, sponsor- og reklameindtægter mv. For at opnå denne indkomst havde han ud over bil- og rejseudgifter, driftsudgifter på 55.000 kr. bl.a. til træningsophold mv. og sparringspartnere.
 En avisdistributør med 20 ansatte blev efter en samlet bedømmelse anset for at drive selvstændig erhvervsvirksomhed. Ligningsrådet lagde navnlig vægt på, at der blev anvendt lønnet medhjælp i betydeligt omfang.
 Medlemmerne af en folkemusikgruppe blev anset for at drive selvstændig erhvervsvirksomhed og kunne anvende virksomhedsordningen. Gruppen arbejdede som et


text:
interessentskab, hvis økonomiske formål var størst muligt overskud i form af indtægter ved orkestervirksomheden.
 En skatteyder havde etableret døgnplejehjem med plads til 4 beboere. Selv om hun modtog plejevederlag fra det offentlige - der traditionelt betragtes som A-indkomst - fandt Ligningsrådet, at plejevirksomheden havde en sådan art og et sådant omfang, at den var selvstændig erhvervsvirksomhed omfattet af virksomhedsskatteloven. (Bruttoindtægten udgjorde 1 mio. kr., mens udgifterne til lønninger, kost, administration, lokaleomkostninger og renteudgifter mv. beløb sig til 800.000 kr.).
 Se også xSKM2017.739.ØLR, SKM2014.719.BR og SKM2019.282.LSR, hvor der blev statueret lønmodtagerforhold.x
 Vognmænd, der kørte for handicappede og bragte mad ud til dem, blev anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende. Vognmændene ejede selv deres vogne og havde betydelige driftsomkostninger, som de selv skulle afholde.
 En agent formidlede salg for 11 danske møbelvirksomheder, overvejende i Norge. I de fleste tilfælde var der en aftale om generalagentur mellem agenten og leverandørvirksomheden.
 Agenten tilrettelagde selv salgsarbejdet, og havde selvstændigt kontor med bl.a. telefon og telefax. Han modtog provision, som først blev udbetalt, når/hvis der skete betaling for salget.
 Han afholdt samtlige udgifter, herunder til rejser, repræsentation og kontorhold. Agenten var momsregistreret og medlem af A-kassen for selvstændigt erhvervsdrivende.
 Skattedepartementet fandt, at agenten efter en samlet vurdering var selvstændigt erhvervsdrivende, og at provisionen var B-indkomst.
 TfS 1987, 327 DEP
 Lægevagtskørsel ved Københavns Lægevagt, der udføres af vagtlæger med selvstændigt ydernummer, anses for at være selvstændig erhvervsvirksomhed.
 Det samme gælder lægevagtskørsel uden for København, hvor lægevagtsordningen udføres af de praktiserende læger. Se TfS 1988, 67 LSR.
 Afgørelser, hvor der er statueret lønmodtagerforhold
 Dette afsnit indeholder en oversigt over afgørelser, hvor bedømmelse af de samlede forhold er faldet ud til, at der ikke var tale om selvstændig erhvervsvirksomhed, men derimod om lønmodtagerforhold.
 C.C.1.2.3 om afgørelser vedrørende afgrænsningen over for honorarmodtagere, der ikke er selvstændigt erhvervsdrivende.
 C.C.1.2.4 om afgørelser vedrørende afgrænsningen af lønmodtagere over for selvstændigt erhvervsdrivende ved deltagelse deltagelse i et skattemæssigt transparent selskab.
 Landsretten havde i SKM2014.846.ØLR fundet, at det var en læge personligt og ikke hans selskab, der var rette indkomstmodtager af et vederlag, idet arbejdet var ydet for personligt arbejde i tjenesteforhold. Dette var ikke bestridt under højesteretssagen.
 Højesteret stadfæstede landsrettens dom vedrørende spørgsmål om omgørelse jf. SKFL § 29, stk. 1, og betalingskorrektion, jf. LL § 2.
 Sagen vedrørte bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt en distriktsleders indkomst fra en rengøringsvirksomhed var erhvervet som led i distriktslederens selvstændige erhvervsvirksomhed eller som lønmodtagerindkomst. Efter en samlet vurdering fandt Højesteret, at distriktslederen ikke kunne anses for at have drevet virksomhed for egen regning og risiko.
 Retten lagde navnlig vægt på, at
 aftalen mellem rengøringsvirksomheden og distriktslederen reelt var en aftale om en løbende arbejdsydelse
 distriktslederen månedligt modtog et vederlag i form af provision
 distriktslederen havde ret til et opsigelsesvarsel.
 Dommen stadfæster SKM2007.73.ØLR.
 Sagen angik spørgsmålet om, hvorvidt en fysisk person A eller hans selskab H1 havde ret til et vederlag efter nogle konsulentaftaler med et andet selskab G1. A havde oprindeligt drevet selvstændig konsulentvirksomhed i H1, men var i 4 år ansat som økonomidirektør i G1. Han fortsatte


text:
dog med at arbejde som konsulent både i opsigelsesperioden og efterfølgende. Det var omtvistet, om det var A personligt eller H1, der var kontraktpart.
 A blev derefter ansat som administrerende direktør i G1 og valgt til medlem af bestyrelsen.
 Højesteret fandt som landsrettens flertal, at det arbejde, A havde udført i henhold til konsulentaftalerne, skattemæssigt måtte anses for udført af ham som lønmodtager.
 Landsretten henviste bl.a. til,
 at det fremgik af konsulentaftalerne, at A skulle repræsentere selskabet G1 som "senior vicepresident"
 at A havde fri rådighed over samme bil og over telefon og computer
 at A fra ophøret af ansættelsen som økonomidirektør ved udgangen af juli 1999 til ansættelsen den 15. april 2000 som administrerende direktør i selskab G1 i det alt væsentlige kun havde indtægter fra selskab G
 at konsulentkontrakterne efter deres ordlyd blev indgået med A. A's selskab, H1, skulle kun fakturere mv.
 A's tilknytning til G1 både før og efter kontraktperioderne.
 Højesteret stadfæstede dommen under henvisning til landsrettens begrundelse.
 Dommen stadfæster SKM2007.259.ØLR.
 En hovedaktionær fik vederlag fra sit selskab for konsulentarbejde, der bestod i at videreudvikle og tilrette den software, som anvendtes i eller i forbindelse med de produkter, selskabet forhandlede.
 Højesteret tiltrådte, at hovedaktionæren, for så vidt angik dette arbejde, måtte anses som lønmodtager i selskabet og således ikke i denne relation kunne anses som selvstændigt erhvervsdrivende eller honorarmodtager.
 Højesteret lagde især vægt på, at
 hovedaktionærens arbejde indgik som en løbende og integreret del af den virksomhed, som blev drevet af det selskab, som han selv ejede
 hovedaktionæren i de omhandlede år kun i et enkelt tilfælde havde udført lignende arbejde for andre end selskabet
 arbejdet ikke var forbundet med en reel økonomisk risiko for hovedaktionæren personligt
 hovedaktionæren ikke havde afholdt udgifter, som efter art og omfang adskilte sig væsentligt fra, hvad der er sædvanligt for lønmodtagere.
 Dommen stadfæster SKM2006.457.ØLR.
 En journalist arbejdede som freelance ved et dagblad, hvor han fungerede som afløser for andre journalister ved sygdom og ferie. Journalisten havde ingen ansættelseskontrakt og havde samme arbejdstid og arbejdsopgaver som den journalist, han afløste. Han sendte faktura for udført arbejde og fik udbetalt vederlag én gang om måneden. Han fik ikke feriepenge og løn under sygdom.
 Efter en samlet bedømmelse tiltrådte Højesteret, at journalistens indkomst ved dagbladet måtte anses som lønindkomst.
 Højesteret tiltrådte landsrettens præmisser, hvor der særligt var lagt vægt på, at
 journalisten var underlagt samme arbejdsvilkår som de journalister, han vikarierede for
 journalisten fik udbetalt kørselsgodtgørelse og ulempetimebetaling
 journalisten udførte arbejde for dagbladet gennem flere år
 journalisten blev aflønnet månedligt efter faste takster.
 Dommen stadfæster SKM2001.626.VLR.
 Skatteyderen havde haft selvstændig virksomhed som freelancekonsulent siden 1973. Fra 1986 blev han knyttet til Odsherredskolen som leder af et kommunalt projekt vedrørende edb. Sagen drejede sig om, hvorvidt skatteyderen kunne anses som selvstændigt erhvervsdrivende vedrørende indtægterne fra Odsherredskolen. Han var ansat for et år ad gangen fra 1986 til og med 1989. Der blev trukket A-skat af vederlagene fra skolen, som også oprettede en pensionsordning for skatteyderen.
 Han havde ikke afholdt udgifter, der lå ud over,


text:
hvad der er sædvanligt i ansættelsesforhold. Landsretten fandt, at skatteyderen ikke kunne anses som selvstændigt erhvervsdrivende. Højesteret tiltrådte, at skatteyderen i arbejdet for skolen var lønmodtager.
 I årene 1990 til 1992 havde skatteyderen - bortset fra en indtægt på 752 kr. i 1990 - kun haft indtægter i form af dagpenge fra en arbejdsløshedskasse og efterløn. Retten fandt, at han i disse år ikke drev erhvervsmæssig virksomhed.
 Nogle restauratører udbetalte vederlag til 4 discjockeyer. Højesteret fandt ud fra en samlet vurdering af kriterierne i cirk. nr. 129 af 4/7 1994, pkt. B.3.1. 1., jf. pkt. 2-8 i cirk. af 5/10 1988, at vederlaget var ydet for personligt arbejde i tjenesteforhold, og at virksomhederne derfor skulle indeholde A-skat.
 Retten særligt vægt på, at
 discjockeyerne løbende skulle præstere deres arbejdsydelser som en integreret del af restaurationernes differentierede ydelsesudbud,
 discjockeyerne således indgik i virksomhedernes sædvanlige struktur med fast mødetid, vagtplan samt løn pr. time, som var uafhængig af omsætningen og i det væsentlige var nettoindkomst.
 Se også SKM2002.561.ØLR og SKM2006.485.SR om discjockeyer.
 Højesteret afviste, at en ingeniør var selvstændigt erhvervsdrivende. Ingeniøren havde i en periode været udlånt til Naturgas Syd. Efter periodens udløb fik ingeniøren mulighed for fortsat tilknytning til virksomheden. Det var Naturgas Syds politik, at medarbejdere, for hvilke der ikke kunne regnes med varig ansættelse, ikke blev ansat i selskabet, men blev tilknyttet selskabet som konsulenter, enten som selvstændige eller gennem større ingeniør- og konsulentfirmaer.
 Højesteret bemærkede, at sondringen skulle ske efter de kriterier, som er angivet i punkt B 3.1.1 i cirkulære nr. 129 af 4. juli 1994 om personskatteloven.
 Efter en samlet vurdering af kriterierne fandt Højesteret, at ingeniøren ikke var selvstændigt erhvervsdrivende. Retten lagde især vægt på, at
 ingeniøren var engageret for en længere periode, hvor han var undergivet forflyttelsespligt
 ingeniøren ikke havde afholdt driftsudgifter af en sådan art og størrelse, som man måtte forvente af en selvstændigt erhvervsdrivende inden for den pågældende branche.
 Dommen ændrede Vestre Landsrets dom i TfS 1996, 7.
 Se også SKM2014.719.BR xog SKM2019.282.LSR.x
 Montør og svejseopgaver, skibsværft. Lønmodtager.
 Sagen angik bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt et selskab var ansvarligt for manglende indeholdelse af A-skat og AM-bidrag. Selskabet havde foretaget en række udbetalinger for udført arbejde på et skibsværft til en svejser, som ifølge selskabet var selvstændigt erhvervsdrivende.
 Landsretten fandt, at svejseren måtte anses for lønmodtager, hvorefter der var pligt til indeholdelse af A-skat og AM-bidrag.
 Retten udtalte, at der ikke forelå oplysninger, der understøttede, at arbejdet blev udført for svejserens egen regning og risiko. Der var tale om en tidsubegrænset kontrakt om udførelse af ikke nærmere definerede opgaver med aflønning på timebasis, og svejseren måtte over for kunder og kolleger ikke give udtryk for, at han var selvstændigt erhvervsdrivende.
 Dommen stadfæster (SKM2015.363.BR) og SKM2015.364.BR.
 Sagerne vedrørte to overlæger med speciale i x-kirurgi, som var hjemmehørende i Sverige.
 Sagerne drejede sig bl.a. om, hvorvidt overlægerne var personligt skattepligtige af vederlag for arbejde på et privathospital, eller om vederlaget kunne henføres til deres selskaber.
 Efter en samlet vurdering fandt retten, at vederlaget fra privathospitalet skulle bedømmes


text:
som lønindkomst.
 Landsretten lagde vægt på, at lægerne både før og efter perioden var ansatte i et sædvanligt ansættelsesforhold på privathospitalet.
 Retten fremhævede også, at uanset der var sket væsentlige ændringer i arbejdsforhold og ansvarsområde i den relevante periode, indgik arbejdet fortsat som en integreret del af hospitalets kerneydelse.
 Lægerne havde desuden kun haft driftsudgifter i mindre omfang. Den yderligere økonomiske risiko, de måtte have påtaget sig, var derfor ikke så betydelig, at de ikke længere kunne betragtes som lønmodtagere.
 Dommen stadfæster SKM2014.297.BR.
 Sagerne vedrørte også spørgsmål om beskatning af fri bolig.
 SKM2014.411.VLR Nogle polske håndværkere blev anset for at være ansat som lønmodtagere i en dansk virksomhed og ikke i en polsk virksomhed. Retten lagde til grund, at det var den danske virksomhed, der aflønnede de polske håndværkere. Da de polske håndværkere var ansat i den danske virksomhed, var der ikke grundlag for at anse forholdet for arbejdsudleje. Dommen stadfæster SKM2012.233.BR.
 SKM2013.344.ØLR A, der servicerede tankstationer i situationer med problemer med standere/betalingsautomater, blev anset som lønmodtager i relation til hvervgiveren, fordi han indgik som en integreret medarbejder hos hvervgiveren. Det var derfor A personligt og ikke hans selskab, der var rette indkomstmodtager. Dommen stadfæster SKM2011.796.BR.
 Et selskab, der havde anvendt østeuropæiske håndværkere, skulle indeholde A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, fordi håndværkerne blev anset for at være lønmodtagere.
 Det forhold, at håndværkerne var registreret med selvstændig virksomhed i Østeuropa og momsregistreret i både Østeuropa og Danmark, førte ikke i sig selv til, at de ikke kunne anses for at være lønmodtagere i forhold til selskabet.
 At håndværkerne udstedte fakturaer til selskabet var heller ikke afgørende for, om de måtte anses som lønmodtagere.
 Retten lagde bl.a. vægt på, at
 der ikke var sammenhæng mellem betalingerne til håndværkerne og byggeriernes aflevering eller betalingerne fra bygherrerne. De enkelte håndværkere bar derfor ikke den økonomiske risiko for arbejderne
 håndværkerne var tilmeldt selskabets adresse
 håndværkerne over for politiet havde forklaret, at de arbejdede for selskabet og fik timebetaling.
 Retten lagde desuden særlig vægt på, at selskabet havde afholdt en række sædvanlige erhvervsmæssige udgifter, herunder væsentlige udgifter vedrørende værktøj, arbejdstøj, materialer, mobiltelefoner mv. for håndværkerne, og at der ikke var dokumentation for afregningsforholdet for dette.
 Dommen stadfæster SKM2011.707.BR.
 En række udenlandske arbejdere, som en virksomhed formidlede til beskæftigelse hos danske kunder, blev anset for at være lønmodtagere. Det kunne ikke føre til andet resultat, at virksomheden fremlagde "samarbejdsaftaler", eller at der var fremlagt enkelte fakturaer vedrørende danskere, der bl.a. var angivet at vedrøre arbejdsudleje fra en anden virksomhed.
 SKM2012.375.VLR En chauffør, der afregnede med faktura påført moms blev anset for lønmodtager. Arbejdsgiveren hæftede derfor for afregning af A-skat mv.
 Dommen stadfæster SKM2011.513.BR.
 Se også SKM2012.400.LSR.
 Skatteyderen modtog i et interessentskab med sin hustru managementhonorarer fra to selskaber, som var ejet af ham og hustruen. Retten fandt, at honorarerne ikke var erhvervet som led i selvstændig virksomhed, men var lønindkomst.
 Dommen stadfæster SKM2009.495.BR.
 Sagen drejede sig om, hvorvidt nogle danserinder på natklubber var lønmodtagere med den virkning, at der skulle indeholdes A-skat af deres vederlag eller ej.
 Danserinderne optrådte


text:
fire gange pr. aften. Mellem deres optrædener havde danserinderne mulighed for at sælge champagne, som de drak sammen med kunderne på natklubberne.
 Landsretten fandt, at danserindernes vederlag var ydet for personligt arbejde i tjenesteforhold, jf. KSL § 43, stk. 1. Retten lagde navnlig vægt på, at
 danserindernes arbejde såvel i form af striptease-dans som champagnesalg indgik som en integreret eller central del af natklubbernes ydelser
 danserinderne således i perioder på typisk ikke under én måned til adskillige år indgik i natklubbernes ordinære struktur med faste mødetider og vagtplaner
 lønnen i alt væsentligt måtte betegnes som nettoindkomst.
 Retten fandt heller ikke, at der som følge af administrativ praksis vedrørende udenlandske artister og solister var grundlag for at anse danserinderne for selvstændige erhvervsdrivende, ligesom der heller ikke var dokumenteret nogen fast praksis for, at danserinderne af andre grunde skulle betragtes som selvstændige.
 Tidligere instanser: SKM2006.676.LSR og SKM2008.487.BR.
 Skatteyderne i sagen - et ægtepar - havde i indkomstårene 1997-1999 begge arbejdet for en række selskaber, der indgik i to koncerner, men som i 2000 blev én koncern. Selskaberne i koncernen havde udbudt telefonsexydelser, og ægteparret havde lavet annoncer mv. til brug for udbud af telefonsexydelserne. Den ene af skatteyderne havde ejerinteresser i den ene koncern i 1997-1999. Landsretten fastslog, at skatteyderne ikke kunne anses for at være selvstændigt erhvervsdrivende i perioden 1997-1999.
 Landsretten lagde bl.a. vægt på, at
 arbejdet indgik som en løbende og integreret del af den virksomhed, der var blevet drevet igennem de selskaber, som den ene af ægtefællerne var eller blev medejer af
 arbejdet ikke var forbundet med en reel økonomisk risiko for ægtefællerne.
 Sagen drejede sig bl.a. om, hvorvidt 7 EOD-specialister (sprængningseksperter), der var antaget af et konsortium med henblik på ammunitionsrydning, var ansatte lønmodtagere.
 Landsretten lagde til grund, at EOD-specialisterne
 var underlagt konsortiets instruktionsbeføjelse og kontrol
 modtog månedligt vederlag
 ikke afholdt erhvervsmæssige udgifter, der lå væsentligt ud over, hvad der er sædvanligt i lønmodtagerforhold
 fik stillet arbejdskraft og materiel til rådighed.
 Landsretten fandt derfor, at EOD-specialisterne var lønmodtagere i forhold til konsortiet.
 Altmuligmand blev anset for at være lønmodtager.
 Landsretten foretog en samlet vurdering af, om altmuligmanden havde udført personligt arbejde i et tjenesteforhold for en byggeforening.
 Landsretten lagde vægt på, at
 han udførte arbejde for byggeforeningen efter nærmere anvisninger
 han ikke havde påtaget sig en selvstændig økonomisk risiko, men blev aflønnet på baggrund af sin opgørelse af anvendte timer
 forbrugte materialer blev faktureret direkte over for byggeforeningen
 hans løn ikke var af en sådan størrelse, at han kunne antage medhjælp
 han ikke havde andre hvervgivere
 han ikke havde nogen håndværksmæssige autorisationer
 han ikke var momsregistreret.
 Selvom han ikke havde fast ugentlig arbejdstid på 24 timer, skulle byggeforeningen derfor have indeholdt A-skat, AM-bidrag og SP-bidrag i udbetalingerne til ham.
 En edb-konsulent modtog indkomst fra et selskab, der var ejet af hans halvsøster.
 selskabet var edb-konsulentens eneste hvervgiver
 selskabet ejede samtlige driftsmidler og afholdt alle udgifter i forbindelse med driften
 det var selskabet, som entrerede med kunderne, herunder at fakturering skete i selskabets navn
 samarbejdsaftalen mellem selskabet og konsulenten


text:
indebar, at han havde påtaget sig en løbende arbejdsforpligtigelse over for selskabet og havde et opsigelsesvarsel på én måned.
 Derfor og henset til, at konsulenten modtog skattefri befordringsgodtgørelse, fandt landsretten, at indkomsten måtte anses som vederlag for personligt arbejde i tjenesteforhold.
 En discjockey, der arbejdede to steder, blev anset for at være lønmodtager og ikke selvstændigt erhvervsdrivende. Retten lagde vægt på, at
 han modtog feriepenge
 han havde indgået aftale om en løbende arbejdsydelse
 der var tale om et længerevarende arrangement
 hvervgiverne havde en almindelig adgang til at fastsætte generelle eller konkrete instrukser for arbejdets udførelse
 arbejdstiden svarede til diskotekets åbningstid
 han havde ret til opsigelsesvarsel
 vederlaget var beregnet som almindeligt i tjenesteforhold
 vederlaget blev udbetalt periodisk
 han var medlem Dansk Funktionærforbund og Funktionærernes Arbejdsløshedskasse.
 Se også TfS 1999, 377 HRD og SKM2006.485.SR.
 En skatteyder, der hjemme lavede strenge til musikinstrumenter for en virksomhed, blev anset for at være lønmodtager.
 To slagteriarbejdere, der i sæsonen var beskæftiget på en minkfarm med pelsning af mink, blev anset for lønmodtagere.
 En assurandør var ikke selvstændigt erhvervsdrivende.
 han var undergivet ferielovens og funktionærlovens regler
 han var omfattet af forsikringsselskabets pensionsordning og gruppelivsforsikring
 hans omkostninger ved arbejdet helt eller i det væsentlige blev dækket ved månedlige omkostningstillæg.
 En freelancer ved en virksomhed blev anset for at være lønmodtager.
 Retten fandt efter en samlet vurdering af sagens omstændigheder sammenholdt med kriterierne anført i cirkulæret om personskatteloven, at skatteyderen skulle anses for lønmodtager.
 Retten lagde i den forbindelse særligt vægt på, at
 skatteyderen over en længere periode kontinuerligt varetog skiftende opgaver integreret i den pågældende virksomhed, dels i henhold til en skriftlig aftale indgået med skatteyderen personligt, dels i henhold til en mundtlig aftale om udførelse af diverse forefaldende opgaver.
 skatteyderen i det væsentlige havde udført samme opgaver som de øvrige medarbejdere
 skatteyderen kun havde indtægter fra virksomheden bortset fra et mindre beløb
 skatteyderen var undergivet generelle retningslinjer, instruktion og tilsyn
 aflønningen skete efter faste dagstakster en gang månedligt
 der ikke var afholdt driftsomkostninger, der efter deres karakter og omfang væsentligt adskilte sig fra det, der sædvanligvis afholdes af lønmodtagere.
 En vognmand blev anset for ansat lønmodtager i relation til den sagsøgende virksomhed.
 at vognmanden ikke var registreret som selvstændigt erhvervsdrivende
 ikke havde et aktivt CVR-nummer i de omhandlede indkomstår
 sagsøgeren var vognmandens eneste hvervgiver i de pågældende år
 vognmandens arbejde for sagsøgeren havde været omfattende
 arbejdet var foregået løbende og med stor hyppighed
 arbejdet ofte var faktureret til en bestemt enhedspris
 vognmandens arbejde for sagsøgeren i al væsentlighed var foregået ved kørsel med sagsøgerens lastbiler
 betalingen for vognmandens arbejde ikke i særlig grad adskilte sig fra lønnen til sagsøgerens øvrige ansatte.
 Derfor fandt retten efter en samlet vurdering, at vognmanden måtte betragtes som en lønmodtager i sagsøgerens virksomhed.
 Døgnpleje. Lønmodtagere.
 Spørgsmålet var, om ægtefællerne A og BAs indkomst som døgnplejefamilie for anbragte børn var oppebåret som led i selvstændig erhvervsvirksomhed eller som lønmodtagerindkomst.
 de enkelte kontrakter om pleje af børn blev indgået mellem de anbringende kommuner og døgnplejerne personligt
 de kommunale myndigheder havde tilsyns- og kontrolbeføjelser


text:
over for A og BA
 der var fastsat faste takster for det vederlag, de modtog pr. døgn, hvor et barn var anbragt
 ægtefællerne havde ret til opsigelsesvarsel
 ægtefællerne var omfattet af ferielovens bestemmelser
 at vederlaget hidtil havde været udbetalt månedligt som A-indkomst, hvori der blev indeholdt A-skat.
 Retten fandt det endvidere ikke dokumenteret, at A og BA havde afholdt udgifter i forbindelse med plejeopgaverne, der oversteg de beløb til dækning af familiens og børnenes fornødenheder, der blev refunderet af de anbringende kommuner. Retten lagde således til grund, at A og BA havde modtaget vederlag for det udførte arbejde samt refusion af de omkostninger, der var forbundet med at være plejefamilie.
 Uanset at der tillige forelå omstændigheder, der kunne tale for at anse A og BA som selvstændigt erhvervsdrivende, måtte de på denne baggrund og efter en samlet vurdering anses for at have været lønmodtagere i 2009 og 2010.
 Se også SKM2017.739.ØLR xog SKM2019.282.LSR.x
 Se afsnit C.A.3.4.3. om beskatning af døgnplejere.
 Retten fandt, at to lægers vederlag for arbejde på et privathospital var lønindkomst for lægerne og ikke indkomst, der kunne henføres til deres svenske selskaber (aktiebolag).
 Retten foretog en samlet vurdering af de faktiske omstændigheder sammenholdt med de kriterier, der er angivet i pkt. B 3.1.1. i cirkulære nr. 129 af 4/7 1994 om personskatteloven, og fandt, at de honorarer, som lægerne modtog fra privathospitalet, var vederlag for deres personlige arbejde i tjenesteforhold, jf. KSL § 43, stk. 1.
 Retten lagde navnlig lagt vægt på, at
 kontrakterne blev indgået med lægerne personligt og ikke efterfølgende blev ændret. De senere stiftede aktiebolag var derfor hverken berettigede eller forpligtede i henhold til kontrakterne med hospitalet
 lægernes arbejdsydelse ikke var begrænset til enkeltstående, afgrænsede opgaver, men indgik som en løbende og integreret del af hospitalets ydelsesudbud og virksomhed i forhold til hospitalets patienter
 lægerne på hospitalets hjemmeside fremstod som fast tilknyttet hospitalet i præsentationen af hospitalets lægeteam
 der i honoraret ikke indgik betaling for andet og mere end lægernes personlige arbejdsydelse
 honoraret blev udbetalt periodisk på baggrund af hospitalets registrering af udførte undersøgelser og operationer og ikke på baggrund af udstedte fakturaer
 aktiebolagenes indtægter i det væsentlige alene hidrørte fra det pågældende privathospital
 lægerne benyttede hospitalets faciliteter uden at yde betaling for det
 lægerne i øvrigt ikke havde godtgjort at have afholdt udgifter, der efter art og omfang adskilte sig fra, hvad der er sædvanligt for lønmodtagere
 arbejdet reelt ikke indebar nogen økonomisk risiko for lægerne, idet samtlige økonomiske og administrative opgaver, herunder kontakten til patienter og regioner, patientindtag, koordinering mv. blev varetaget af hospitalet, for hvis regning og risiko operationerne blev udført.
 Retten fandt, at en juletræsplantage ikke havde indgået aftale med en selvstændig virksomhed med polske ansatte. Disse blev derimod anset for lønmodtagere i forhold til den danske virksomhed.
 Retten fandt efter en konkret vurdering, at skatteyderens faktureringer af kørsel til det af ham ejede selskab ikke var led i hans selvstændige erhvervsvirksomhed med markedsføring, men derimod lønindkomst som led i hans arbejde som direktør i selskabet. Fakturaerne skulle derfor ikke


text:
tillægges moms.
 Retten fandt, at en læge var rette indkomstmodtager af honorarer, som var optjent af et selskab, som han var eneanpartshaver i.
 Arbejdsopgaverne på sygehusene kunne kun udføres af lægen personligt, og lægens forhold til hvervgiverne for de pågældende sygehuse havde så mange lighedspunkter med et almindeligt ansættelsesforhold, at honoreringen måtte anses for at være løn til ham.
 Nærmere lagde retten følgende til grund for sin afgørelse:
 Arbejdet indgik som en løbende og integreret del af sygehusets virksomhed på det pågældende område
 Sygehuset havde haft almindelig adgang til at fastsætte generelle instrukser for arbejdets udførelse
 Lægen havde benyttet sygehusets personale og lokale uden at betale for det
 Der var tale om en løbende arbejdsydelse, som der blev afregnet for månedsvis
 Lægen havde ikke godtgjort, at han havde afholdt udgifter, som efter art og omfang adskiller sig væsentligt fra, hvad der er sædvanligt for lønmodtagere
 Lægens ansvar for eventuelle fejl måtte antages at have været det samme uden hensyn til, om arbejdet blev udført i stillingen som ansat sygehuslæge eller ej.
 xEn aktivitet som døgnplejer blev anset for at være lønmodtagerforhold og ikke selvstændig erhvervsvirksomhed.
 Landsskatteretten fandt det ikke godtgjort, at der forelå udgifter, der kunne fratrættes som lønmodtagerudgifter jf. LL § 9, stk. 1.x
 xSe også SKM2017.739.ØLR, SKM2014.719.BR og modsat TfS 1987, 483 LR.x
 En virksomhed (avisdistributør) hæftede for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag af udbetalinger til en chauffør, fordi chaufføren blev anset for at være lønmodtager.
 Chaufføren havde eget CVR nr. og udskrev fakturaer til virksomheden.
 virksomhedens andre ansatte havde haft tilsvarende lønforhold og arbejdsvilkår
 virksomheden bortset fra en kortere periode havde stillet varebil til rådighed
 virksomheden havde finansieret brændstoffet
 med undtagelse af en enkelt måned var der udbetalt et månedligt vederlag, så forholdet havde karakter af en løbende arbejdsydelse
 virksomheden i det væsentlige havde været chaufførens eneste arbejdsgiver.
 Se også SKM2012.375.VLR.
 En speciallæge, der var ansat som konsulent ved et privathospital, blev anset for at være lønmodtager i tjenesteforhold.
 Se også SKM2011.854.SR, SKM2011.859.SR og SKM2014.350.LSR.
 En læge, der udførte opgaver for to forsikringsselskaber, blev anset for at være lønmodtager i begge tilfælde.
 En underviser i musik, der arbejdede gennem oplysningsforbund, blev anset for at være lønmodtager.
 vederlaget var beregnet som det var almindeligt i tjenesteforhold (timeløn) og udbetalt periodisk
 vederlaget var i overvejende grad nettoindkomst
 kurserne blev afholdt for oplysningsforbundenes økonomiske regning og risiko.
 Han var desuden dirigent for to kor. Han blev ikke anset for at stå i et egentligt tjenesteforhold til korene. Henset til karakteren og omfanget af arbejdet fandt retten heller ikke, at han havde etableret selvstændig virksomhed.
 Disse indtægter blev derfor anset for honorarindtægter, der skattemæssigt skulle behandles som indtægter ved hobbyvirksomhed. Efter praksis skulle indkomsten opgøres ud fra et nettoprincip, sådan at fradragsberettigede udgifter kunne fratrækkes i den personlige indkomst.
 Se afsnit C.C.1.2.3 om honorarindtægter.
 Et selskab, der drev edb-konsulentvirksomhed, havde engageret edb-konsulenter til som underentreprenører at udføre arbejdsopgaver for de kunder, som selskabet havde indgået aftale med.
 Instruktionen og fordelingen af arbejdsopgaverne skete direkte mellem de enkelte konsulenter og selskabets kunder. Konsulenterne fakturerede


text:
selskabet og fik på den måde vederlaget udbetalt uden indeholdelse af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag.
 Landsskatteretten fandt efter en samlet vurdering af forholdet mellem selskabet og konsulenten, at arbejdet for selskabet var udført på lønmodtagerlignende vilkår. Der var henset til
 den mellem parterne indgåede kontrakt og det i øvrigt oplyste herom, hvorefter konsulenten ikke havde båret den for selvstændig erhvervsvirksomhed kendetegnende økonomiske risiko
 kontraktens vilkår vedrørende arbejdstid, honorering, konkurrenceklausul mv.
 Selskabet skulle derfor indeholde A-skat og arbejdsmarkedsbidrag af vederlag til konsulenterne.
 En musiker, der var ansat som lønmodtager i et symfoniorkester, havde ved siden af dette arbejde modtaget indtægter fra en musikskole, som blev anset for at være lønindkomst.
 Desuden havde han indtægt fra visse enkeltstående engagementer.
 Indtægterne fra engagementerne ansås ikke for oppebåret som led i selvstændig erhvervsvirksomhed, men en del af disse indtægter måtte anses som indtægt ved ikke erhvervsmæssig aktivitet, der skatteretligt skulle behandles på samme måde som indtægt ved hobbyvirksomhed.
 Når nettoindkomsten skulle opgøres, kunne de udgifter, der var forbundet med indkomsten (kildeartsbestemte) trækkes fra i det omfang, de var dokumenteret og kunne indeholdes i denne indkomst, jf. PSL § 3, stk. 1, sammenholdt med § 1.
 En overlæge var tilknyttet et privathospital i de perioder, hvor han havde fri fra det offentlige sygehus, hvor han var fastansat. Han blev aflønnet af privathospitalet med en fast timeløn, som blev udbetalt som B-indkomst. Landsskatteretten anså lægen for at være lønmodtager i forhold til privathospitalet. Retten lagde vægt på, at
 lægens driftsudgifter ikke oversteg, hvad der var sædvanligt i lønmodtagerforhold
 lægen ikke havde båret den risiko, som er karakteristisk for selvstændigt erhvervsdrivende.
 TfS 1990, 370 LSR
 En disponent i et vinfirma havde samtidig indtægter fra kurser om vin inden for fritidsundervisningssektoren. Indtægterne fra kurserne kunne ikke anses for erhvervet ved selvstændig virksomhed.
 Der blev lagt vægt på, at
 han havde modtaget en fast timeløn, der var beregnet uden hensyn til, hvor mange deltagere, der havde meldt sig til foredragene. Virksomheden var derfor ikke drevet for egen regning og risiko
 han ikke havde afholdt driftsudgifter, der efter deres art og omfang lå væsentligt ud over, hvad der var sædvanligt i lønmodtagerforhold.
 En assurandør, der fik stillet kontor og sekretærhjælp til rådighed af arbejdsgiveren, blev anset for at være lønmodtager, og var derfor ikke berettiget til at indtræde i virksomhedsordningen. Hans egne udgifter i forbindelse med erhvervet afveg ikke væsentligt fra sædvanlige lønmodtagerudgifter.
 Stillingen som postekspeditør anses ikke for at være selvstændig virksomhed.
 Afgørelsen er omtalt i afsnit C.C.1.2.4 Selvstændigt erhvervsdrivende ved deltagelse i et skattemæssigt transparent selskab.
 En projektmedarbejder, der udførte arbejde for et dansk firma via et engelsk rekrutteringsbureau, blev efter en samlet, konkret vurdering anset for lønmodtager, idet der udførtes personligt arbejde i tjenesteforhold i relation til det danske firma.
 To tatovører, der havde indgået lejekontrakt med en tatovørvirksomhed, blev anset for lønmodtagere.
 Skatterådet tillagde det ikke vægt, at de to tatovører efter eget valg havde investeret i eget værktøj, eller at de ikke var garanteret en indkomst.
 Skatterådet afviste at svare bekræftende på, at nogle læger og


text:
psykologer, der var knyttet til et privathospital ved samme kontrakt, ikke var lønmodtagere. Spørgsmålet måtte besvares konkret på baggrund af oplysninger om den enkelte læge eller psykolog, herunder om dennes udgifter.
 SKM2014.407.SR Skatterådet kunne ikke bekræfte, at en polsk håndværker (hvervtager), der lejlighedsvis udførte arbejde for et dansk malerfirma, var selvstændigt erhvervsdrivende her i landet.
 Hans momsregistrering i Polen havde ikke betydning i relation til den danske afgrænsning af lønmodtagere i forhold til selvstændigt erhvervsdrivende.
 En praktiserende læges bijob ved en region som efteruddannelsesvejleder for regionens andre læger blev anset for et lønmodtagerforhold.
 SKM2013.115.SR En overlæge på et offentligt sygehus havde gennem flere år haft mindre indtægter som speciallæge for privatpraktiserende speciallæger og -klinikker. Han blev tilkaldt ved særlige behov og opgaver. Skatterådet fandt, at lægen ikke var selvstændigt erhvervsdrivende.
 En overlæge, som var deltidsansat (80 %) på et privathospital, startede et konsulentfirma til ad hoc beskrivelser af MR-undersøgelser (avancerede røntgenundersøgelser).
 Skatterådet fandt, at overlægen ikke var selvstændigt erhvervsdrivende, og arbejde, som blev udført under en konsulentaftale med privathospitalet kunne derfor ikke faktureres under virksomhedsordningen.
 Afgørelsen stadfæstet af Landsskatteretten (ej offentliggjort).
 Se også SKM2012.262.SR.
 SKM2012.260.SKAT (SR)
 En speciallæge i ortopædkirurgi blev anset for at være i et lønmodtagerforhold til et privathospital. Honorar for ydelser, som han udførte på privathospitalet, kunne derfor ikke udbetales til hans virksomhed.
 En anæstesilæge, der var konsulent ved et privathospital blev ikke anset for at være selvstændig erhvervsdrivende, selvom han havde en anden læge som tilkaldevagt.
 Lønmodtager.
 En speciallæge i plastikkirurgi havde, siden han havde færdiggjort speciallægeuddannelsen, været ansat som afdelingslæge på et offentligt hospital. Han indgik derefter aftale med et privathospital. Hans tilknytning til privathospitalet blev anset for at være et lønmodtagerforhold, idet han ikke kunne anses for at være selvstændigt erhvervsdrivende som speciallæge.
 Se tilsvarende afgørelse i SKM2012.199.SR og SKM2014.133.SR.
 En ansat overlæge ved et offentligt sygehus var ved siden af dette arbejde tilknyttet et privathospital på honorarbasis. Hans tilknytning til privathospitalet blev anset for at være et lønmodtagerforhold.
 SKM2011.718.LSR og SKM2011.854.SR.
 En læges tilknytning til et privathospital blev anset for at være et lønmodtagerforhold.
 Skatterådet afviste, at det skatteretligt anses for en erhvervsmæssig risiko, at en læge ikke kan garanteres fremtidige arbejdsopgaver.
 SKM2011.718.LSR og SKM2011.859.SR.
 Skatterådet fandt efter en samlet vurdering, at skatteyders udførelse af personundersøgelser for Kriminalforsorgen ikke var selvstændig erhvervsmæssig virksomhed.
 skatteyderens arbejde kun bestod i én type af opgaver for én arbejdsgiver
 skatteyderen ikke løb nogen økonomisk risiko.
 Skatterådet anerkendte ikke et konsulentselskab A A/S som rette indkomstmodtager til honorarer vedrørende bygningsrådgivning, da arbejdsopgaverne ikke havde karakter af selvstændig erhvervsvirksomhed.
 Virksomhed som discjockey kunne ikke betragtes som erhvervsmæssig virksomhed.
 Se også TfS 1999, 377 HRD og SKM2002.561.ØLR om discjockeyer.
 En buschauffør , der drev et buschaufførbureau som momsregistreret enkeltmandsvirksomhed, blev ikke anset for at være selvstændigt erhvervsdrivende.
 Han havde ingen ansatte og stillede ikke bus til rådighed.
 Chaufførlønnen var alene ud fra sin karakter A-indkomst, og det er ikke en forudsætning, at der er et egentligt ansættelsesforhold. Det var uden betydning, om chaufføren havde en eller flere arbejdsgivere.
 Lodser ved


text:
Højesteret: KGB-konspirator må ikke kaldes KGB-agent | Reaktionære Refleksioner
 ← Svar til Jacob Holdt
 Jacob Holdt belyver indianerkvinde →
 Højesteret: KGB-konspirator må ikke kaldes KGB-agent Udgivet den 4. juni 2015 by Martin Kasler Da det i marts sidste år stod klart, at den tidligere KGB-aktør Jørgen Dragsdahl ville anke landsrettens klokkeklare frifindelse af historikeren Bent Jensen, skrev jeg bl.a.:
 Personligt mener jeg, at både journalister og forskere burde have pligt til at fremstille en sag så neutral, objektiv og sandfærdig, som det overhovedet er muligt. Men sådan er loven ikke. I hvert fald ikke for journalister. Jeg håber, at Højesteret her i tredje omgang af Dragsdahl versus Jensen fastslår, at der stilles betydeligt større krav til forskernes sandfærdighed end de krav, som journalister opererer under.
 Sådan som jeg har læst landsrettens dom i sagen, er jeg bange for, at dette samtidigt vil betyde, at professor Bent Jensen bliver dømt for injurier.
 Læs Dragsdahl vs. Jensen – 3. omgang.
 I forsøg på at tage til genmæle mod en række afsløringer her på RR af hans metoder, har den kendte forfatter til Amerikanske Billeder på det seneste frekventeret min blog.
 Læs Svar til Jacob Holdt.
 Læs Dækker magteliten over rød terror?
 Bent Jensen overvejer i øjeblikket, om dommen skal indbringes for Den europæiske Menneskerettighedsdomstol. Den indsigtfulde forfatter til bl.a. Stalinismens fascination og danske venstreintellektuelle kan støttes via Bent Jensen-Foreningen.
 Dette indlæg blev udgivet i Bent Jensen, Jacob Holdt, Jørgen Dragsdahl. Bogmærk permalinket. ← Svar til Jacob Holdt
 16 svar til Højesteret: KGB-konspirator må ikke kaldes KGB-agent
 Hans Und siger: 4. juni 2015 kl. 01:33 Der var 7 dommer i panelet og to af dem ville stadfæste landsrettens dom, blandt dem fru Hanne S.
 Dragsdahl mente i øvrigt det var en sag, der handlede om, at han blev brugt som medie til at ramme socialdemokraterne...
 Svar Martin Kasler siger: 4. juni 2015 kl. 01:55 Du har ret. Min fejl. Jeg skimmede dommen alt for hastigt igennem. Hanne Schmidt afgav faktisk dissens. Min uforbeholdne undskylding til hende. Og tak til dig for din opmærksomhed.
 Svar Jan Aage Jeppesen siger: 4. juni 2015 kl. 08:45 Jeg bragte følgende kommentar til Jyllands-Postens lederartikel i dag, der kritiserer Højesterets dom for uklarhed og kræver sagen indbragt for Menneskerettighedsdomstolen: Højesterets dom har efter min opfattelse den fornødne klarhed og retten tager netop udgangspunkt i domme fra Menneskerettighedsdomstolen hvor principperne for behandling af sager om offentligt fremsatte ærekrænkende beskyldninger fastlægges. Umiddelbart synes der således ikke at være behov for at indbringe dommen/Danmark for EMD. Men det er selvfølgelig den tabende parts suveræne afgørelse at træffe beslutning herom. Noget misvisende skriver lederskribenten: “Hvis parterne ellers har kræfter til det.” En fortsættelse af sagen ved EMD tærer ikke på Jørgen Dragsdahls kræfter, da sagen i givet fald føres af Kammeradvokaten på Danmarks vegne. I stedet for at se dommen i et politisk lys, som lederskribenten gør, er der behov for at anlægge en nøgtern juridisk vurdering. Så handler sagen ikke om hvem der gik fjendens ærinde under Den Kolde Krig, men


text:
alene om at fastlægge grænserne for lovlige ytringer set i lyset af både den danske lovgivning og Menneskerettighedskonventionen, som er en del af dansk ret.
 Om det rent juridiske udtaler professor i strafferet ved Københavns Universitet Jørn Vestergaard blandt andet følgende: “Højesterets dom ændrer ikke grundlæggende ved retstilstanden, men fastslår, at en forsker eller journalist må udvise rettidig omhu, før man beskylder andre for noget ærekrænkende. En forsker eller journalist skal overholde sin professions fagetiske standarder, hvis andres omdømme anfægtes med groft krænkende beskydninger”. Jørn Vestergaard kalder dommen “særdeles overbevisende” og hæfter sig ved, at Højesteret “klart og tydeligt” fastslår, at forskere og journalister har en særdeles vidtgående ytringsfrihed, men at grænsen går ved ærekrænkende beskyldninger, som der ikke er sagligt belæg for. Vestergaard konstaterer, at Højesteret ikke køber Jensens påstande om, at han ikke ville beskylde Dragsdahl for noget strafbart: “Det fritager ikke for ansvar, når det grundlæggende budskab ud fra en samlet bedømmelse har været egnet til at fremkalde et indtryk af, at Dragsdahl havde været agent i straffelovens forstand.”
 Hertil kan jeg tilføje min egen erfaring hvoraf det tydeligt fremgår, at Bent Jensen har en endog meget lemfældig omgang med kilder og at kildekritik for ham er en by i Rusland. I den injuriesag jeg anlagde i august 2014 mod historieprofessoren for udtalelser i bogen Ulve, får og vogtere er kilden alene to Ekstrabladsjournalisters fortolkning af nogle primære kilder som Bent Jensen aldrig selv har undersøgt, selv om de er frit tilgængelige for forskere. Det mest bizarre er imidlertid at Bent Jensens egne kilder direkte modsiger – gør det logisk umuligt – at sigtelsen mod mig kan være sand.
 Derfor er det måske ikke så mærkeligt at Bent Jensens advokat Karoly Nemeth i svarskriftet påstod sagen afvist med den usædvanlige begrundelse, at jeg overhovedet ikke besidder en ære der kan krænkes og derfor ikke kan påberåbe mig den beskyttelse Straffeloven giver mod æreskrænkelser. Jeg er altså på forhånd erklæret rets- og fredløs af modparten. Når man må ty til sådanne juridiske akrobatnumre, der strider imod hidtidig retsopfattelse, så må grunden være, at man har en dårlig sag. At det forholder sig sådan fremgår også af, at Nemeth har afvist at efterkomme min advokats processuelle opfordringer om at fremlægge dokumenter fra primære kilder vedr. baggrunden for de påklagede udtalelser og herunder Bent Jensens eventuelle gode tro. Afvisningen af at søge sagen oplyst bedst muligt sker med den besynderlige begrundelse, at der “ikke er tale om processuelle opfordringer i retsplejelovens, men snarere om en – i øvrigt ganske meningsløs – argumentation.” Det er selvfølgelig af bred interesse for retssagsbehandlingen i alle civile sager at få fastslået, hvad der kvalificerer en opfordring til at være en processuel opfordring i retsplejelovens forstand, jf. rpl. § 344. Derfor indgår begge de to nævnte forhold, sammen med andre, til underbygning af sagsøgers påstand om, at sagen er principiel og skal behandles i landsretten som første instans. Byretten gav os medhold i at sagen var principiel og henviste den til Østre Landsret, der dog


text:
mente det modsatte. Landsrettens kendelse blev kæret til Højesteret hvor den var under fortsat behandling samtidig med at Højesterets dommere voterede i Dragsdahl-sagen.
 Så en ny sag om Bent Jensens troværdighed som forsker og hans lemfældige omgang med kilder er allerede på vej gennem retssystemet.
 Svar Martin Kasler siger: 4. juni 2015 kl. 23:52 Jan Aage Jeppesen
 Karoly Nemenths påstand om, at du ikke besidder nogen ære, der kan krænkes, er faktisk juridisk triviel i injuriesager. Er man i forvejen kendt for gerninger, der anses for æresløse i offentligheden, må man som udgangspunkt finde sig at få dem snydt i næsen i hårde vendinger. Det kan f.eks. dreje sig om en voldsdømt, der bliver beskrevet som voldsmand, e.l.
 Jeg ønsker dig ikke held og lykke med sagen. Men hvis du vil orientere mig om dens udfald (pressen ignorerer meget), så skal jeg gengive den loyalt mod dommen.
 Svar Jan Aage Jeppesen siger: 5. juni 2015 kl. 06:41 Martin Kasler Karoly Nemeths påstand i svarskriftet om at jeg ikke har nogen ære som kan krænkes og derfor ikke kan nyde den retsbeskyttelse straffeloven giver mod æreskrænkelser er ikke triviel, men strider mod hidtidig retsopfattelse. Jeg skal her henvise til kommenteret straffelov, side 475, hvorefter der ikke er mennesker der er æresløse. Der henvises til U.1958.644 ØLD, hvor en påstand om at der “må kræves et vist mindstemål af social standard for at blive beskyttet” ikke blev taget til følge. Hvis det var trivielt at personer der var idømt lange frihedsstraffe for grove forbrydelser var afskåret fra at anlægge injuriesager, så er det uforståeligt at et ledende medlem af Blekingegadebanden kunne vinde en injuriesag mod en politiker, der havde kaldt ham for politimorder. Den ærekrænkende sigtelse var faktuelt forkert, da ingen af bandens medlemmer var dømt for drabet på en politimand og heller ikke for medvirken til drabet. Nemeth skal selvfølgelig være velkommen til at forsøge at få ændret retstilstanden. Østre Landsrets dom fra 1958 har jo nogle år på bagen, men da jeg alene har været mistænkt for agentvirksomhed og aldrig er blevet afhørt eller sigtet og tilmed fra Rigsadvokaten har modtaget meddelelse om opgivelse af påtale, da mit samarbejde med den østtyske efterretningstjeneste ikke indebar en overtrædelse af straffelovens § 108, så kan jeg næppe risikere at dette forhold fratager mig enhver ære i objektiv juridisk forstand. Det eneste jeg er dømt for er at unddrage staten afgifter, hvilket næppe gør mig til en forbryder i en klasse over de medlemmer af Blekingegadebanden som blev idømt fængsel i 10 år. Men som sagt indgår begrundelsen for Nemeths afvisningspåstand som blot et af flere elementer der efter min opfattelse gør sagen principiel og som Højesterets kæremålsafdeling i øjeblikket behandler. Nemeth havde anmodet byretten om at spørgsmålet om sagens afvisning blev behandlet særskilt og først i et forberedende retsmøde, hvilket blev underkendt af Byretten der i stedet gav mig medhold i, at sagen er principiel og skal behandles i Østre Landsret som første instans. Når Højesteret har truffet afgørelse om hvorvidt sagen


text:
er principiel eller ej, så er jeg enig med Nemeth i, at afvisningspåstanden herefter skal behandles først i et særskilt forberedende retsmøde. Så det burde ikke tage særlig lang tid før dette spørgsmål er afklaret. Tak for tilbuddet om loyalt at gengive retsafgørelser i min private straffesag mod Bent Jensen og forlaget Gyldendal. Den første afgørelse bliver Højesterets kendelse om henvisning og derefter følger en kendelse om Nemeths afvisningspåstand. Du har ret i at det er vanskelig at komme til orde i main stream medierne. Jeg har netop konstateret at Jyllands-Posten har slettet min og alle andre kommentarer til gårdsdagens lederartikel om Dragsdahl-sagen. Det kan skyldes en teknisk fejl og så var det jo heldigt, at kommentaren også var lagt ud her på bloggen.
 Svar Martin Kasler siger: 5. juni 2015 kl. 09:13 Sig mig en gang, kan du ikke forstå dansk? Jeg skrev, at jeg gerne ville gengive dommen. Sågu da ikke alverdens retsafgørelser, ligegyldige for andre end sagens parter.
 Personligt synes jeg også jura er spædende. Men jeg gider ikke se dine lange partsindlæg om sagen her på bloggen. Til det kan du oprette din egen blog.
 Svar Jan Aage Jeppesen siger: 5. juni 2015 kl. 09:33 Herefter er min konklusion, at jeg ikke ønsker at bidrage med flere indlæg her på bloggen.
 Svar Martin Kasler siger: 5. juni 2015 kl. 09:37 Fint. Uheld og ulykke med sagen.
 Svar Jacob Holdt siger: 4. juni 2015 kl. 12:05 Ja, men dommen var først og fremmest en sejr for mig, som jeg skrev i går på Facebook:
 “Jeg jublede da jeg i dag i højesteret fik rettens ord for at jeg var Sovjetunionens eneste rigtige KGB-agent i Danmark. Som jeg sagde til Bent Jensen, som tabte sagen mod min ven Jørgen, ”Hvorfor bruger du dog så meget tid på at skrive om ham. Jeg blev først rigtig sur på dig da jeg opdagede hvor lidt du skrev om mig i dit store ”historiske” værk, ....øh hvad var det nu din bog hed? Jeg nægtede derefter at købe den, for det er jo dybt æreskrænkende for en KGB-agent ikke at få bare en lille smule anerkendelse. Du må da have fundet et eller andet i PET’s arkiver om mig du kunne have brugt. ”
 ”Jamen, det gjorde jeg så sandelig også, men det må lige vente til.....” nåede Bent Jensen lige at svare inden der blev råbt ”Stille i salen! ” ....højesterets måde at sige at han havde tabt sin sag om ytringsfriheden🙂
 Nå, men hjertelig tillykke til dig, min skæbnefælle Jørgen Dragsdahl. Jeg er bare lidt ked af at du sandsynligvis nu forlader vores lille skrumpende fagforening for tidligere KGB-agenter🙂
 ps. Jeg var lige ved at lægge sag an mod en fyr på den yderste højrefløj (Martin Kesler) som på sin blog kalder dig for ”min svoger”, men så opdagede jeg at han citerede mig selv fra en tale jeg holdt for dig om vores ”slægtsskab” – også på det punkt🙂
 http://www.american-pictures.com/gallery/friends/Dragsdahl/Dragsdahl.htm Her er et større overblik over vores lange


text:
venskab:
 http://www.american-pictures.com/gallery/friends/Dragsdahl/index.htm Og her følger så mine beviser for – nu hvor Bent Jensen nok ikke efter sit nederlag i dag får råd til at skrive om det – hvorfor jeg nu uden din irriterende trang til også at puste dig op med lånte fjer fra KBG-tiden, som en anden Muhammed Ali efter dommen i dag stolt kan erklære:
 ”I am/was the Greatest!” 🙂
 Se også i sommerferien min permanente udstilling om “Min tid som KGB-agent” på
 Koldkrigsmuseum Langelandsfort”
 Svar Martin Kasler siger: 4. juni 2015 kl. 23:36 Det er nok snarere Dragsdahl, der burde overveje et søgsmål. Han må da nogle gange opleve dig som en møllesten om halsen.
 Svar Jacob Holdt siger: 4. juni 2015 kl. 12:09 Min gode ven Jakob Andersen (som i sin tid “afslørede” mig som KGB-agent i Ekstrabladet) skrev som svar:
 “For 30-40 år siden skrev jeg i en avisartikel et åbent brev til Højesterets præsident. Overskriften lød således: “Hr. præsident. De har afsagt en forkert dom.” Jeg gentager påstanden i Dragsdahl-sagen.”
 Hertil svarede jeg videre på min FB-side:
 “Nej Jakob Andersen, højesteret havde jo ret, for fejlen som du og Bent Jensen (og senere Søren Pind) gjorde var at bruge jeres insider viden – hans fra PET og din fra Gordevskij og Søren fra Ekstrabladet – i en enøjet hetz mod Jørgen Dragsdahl og mig i jeres bøger og artikler for at slå politisk mønt af os. Selvfølgelig skal den kolde krig beskrives objektivt af historikere, men det gør man ikke ved at skrive ensidige partsindlæg uden at inddrage dens aktører. Jørgen og jeg havde jo intet at skjule, så hvis I sammen med os havde forsøgt at beskrive KGB’s arbejde i Danmark gennem vores, KGB’s og PET’s beretninger om vore middage med KGB ville I have slået igennem som seriøse historikere uden at skabe al den smerte på begge sider (også for Bent selv da had altid straffer én selv), som især Bent Jensen gav anledning til.
 Du rettede dog ind, da du og jeg blev venner, og du begyndte at skrive alt for rosende ting om mig, dog stadig blandet med citater fra alle de kryptiske ordlege som KGB yndede at bruge til at puste sig selv op med overfor “Centret” i Moskva (de minder mig mest af alt om KKKs tilsvarende sjove Great Wizard tabersprog). Men hvis du fra begyndelsen havde samarbejdet med og ikke imod mig kunne jeg jo have leveret så mange flere saftige insider historier om mine møder med KGB. Du vil faktisk kunne se hvor meget guf du gik glip af hvis du tog dig tid til at se min udstilling om “Min tid som KGB-agent” i Koldkrigsmuseum Langelandsfort hvor historikeren Peer Henrik Hansen valgte at arbejde sammen med mig frem for at forsøge ensidigt at sværte mig til og hvor jeg derfor valgte at lægge alle facts (og KGB-gaver) på bordet – eller museumsvæggen hvor sådanne ting rettelig hører hjemme. På den måde fik han skabt et objektivt udsagn om den kolde krig mens du


text:
og Bent Jensen lod jer bruge som “nyttige idioter og agenter” for en hadsk højrefløj, der ikke var spor interesseret i objektivitet.
 Men jeg holder selvfølgelig alligevel af dig og elsker vore drillerier overfor hinanden. Min kone, som du jo mødte og straks syntes var “forbavsende fornuftig i forhold til din mand”🙂 morede sig i går, da jeg kom hjem med dit seneste skriveri om mig i Peter la Cours bog “KGB i Danmark” (Peter la Cour er afbildet herover da han kom i går og gav den til mig i Højesteret). For heri skrev du at min “daværende kone hadede mig for det” (altså for at afsløre mig som KGB-agent).
 Nej, hun er stadig særdeles “nuværende”, hvilket jeg får at mærke når hun ofte “hader” mig for min tendens til det næste du skrev, at “Jacob selv synes at holde sig til den bibelske formaning om at man skal elske sine fjender...... da jeg første gang mødte ham i Nyhavn, troede jeg, at han ville smide en rådden tomat i hovedet på mig, for vi er nemlig gamle modstandere.”
 Nej, den “røde” tomat lover jeg dig at du aldrig får i hovedet af mig..... men jeg tør ikke at love noget på min kones vegne🙂 “
 Svar Martin Kasler siger: 4. juni 2015 kl. 23:32 Jacob Holdt
 Hverken dig eller Jørgen Dragsdahl var nogensinde åbne og ærlige omkring, at I under Den kolde Krig var del af KGB’s danske netværk. Det begyndte I først at vedkende jer, da Jakob Andersen i Ekstra Bladet afslørede jer.
 Svar Jacob Holdt siger: 6. juni 2015 kl. 15:41 Ja, for mit vedkommende var det nemlig først der det gik op for mig at det drejede sig om KGB, da Gordievskij solgte sin insider viden til Jakob Andersen. Jeg havde altid snakket åbent om mine møder med “russeren” som vi altid kaldte Nick Gribin i kollektivet. Det var jeg jo nødt til – dels fordi det var de eneste gange jeg kom fuld hjem midt på dagen (hvilket var afslørende nok i sig selv for en der ellers aldrig gik til sådanne middage) – og dels og nok vigtigst for at dække mig selv ind. Jeg havde jo allerede i 1976 fået et praj om at PET fulgte mig, så for at kunne fortsætte mine dialoger med det jeg bare opfattede som russiske diplomater uden pludselig af dem at risikere at blive presset op i en krog, var jeg simpelthen nødt til at have så mange vidner som muligt. (Husk i øvrigt at når man er klar over at PET følger en skal man nok sørge for aldrig at rode sig ud i noget ulovligt. Ellers ville man være en tåbe!)
 De fleste af vidnerne lever heldigvis stadig. Det var også de fattigste af mine venner dengang jeg fordelte de 10.000 kr jeg fik af Nick til forsendelse af min bog til meningsdannere. De fik alle besked om at pengene kom fra den russiske ambassade. På den måde betalte jeg mig direkte til at


text:
have vidner🙂
 Så jeg tror nok at det er på tide at du Martin prøver at komme ud af din enøjede opfattelse af mig som KGB-agent skønt jeg modsat Dragsdahl intet har imod at du kalder mig det.
 Svar Martin Kasler siger: 7. juni 2015 kl. 08:18 Tidligere oberst i KGB Oleg Gordievskij modtog ingen penge for at afsløre dig. Ifølge ham modtog du derimod langt flere penge fra KGB end det enkeltbeløb på 10,000 kroner, som du har vedgået dig.
 Gordievskij er ikke kendt for at lyve og han har heller ingen grund til at gøre det. Du har gentagne gange løjet groft om bl.a. Wounded Knee og du forsøgte i første omgang helt at benægte, at du havde modtaget penge af KGB. Så hvem synes du selv vi skal tro på?
 Svar Jacob Holdt siger: 6. juni 2015 kl. 15:43 Hvorfor kan man ikke lægge billeder ind på din sjove blog? Jeg har jo så mange fotografiske beviser på det vi diskuterer.
 Svar Martin Kasler siger: 7. juni 2015 kl. 08:39 HTML er din ven.


text:
Vind Salater fra The Food Club - Konkurrence - The Food Club
 af Ditte Ingemann 28. juni 2013
 KONKURRENCEN ER SLUT! Tak til alle, som skrev en kommentar – jeg har trukket en vilkårlig vinder, så stort tillykke til Emma Slebsager, som får min bog tilsendt.
 Nu er det efterhånden et par måneder siden, at min bog udkom – håber mange af jer enten har købt den eller haft mulighed for at kigge i den. Jeg har fået utrolig mange pæne ord med på vejen, og er enormt stolt af, at bogen var nomineret i kategorien “Bedste bog om mad” til mad+medier-prisen 2013. Nu er det på tide at give et eksemplar væk til en af mine søde læsere. Forleden faldt jeg over en del billeder, som blev taget i forbindelse med kogebogen, men aldrig brugt, så nogle af dem kan I se her i indlægget.
 Og nu til konkurrencen... Hvis du har lyst til at vinde min bog, skal du blot smide en kommentar i kommentarfeltet og fortælle hvor du finder din inspiration til den daglige madlavning – jeg trækker en vilkårlig vinder på tirsdag kl. 18 og giver vinderen direkte besked.
 God weeekend – håber I har lyst til at lege med i min lille konkurrence.
 Vind min bog – Salater fra The Food Club was last modified: august 16th, 2016 by Ditte Ingemann
 Alice Buda 28. juni 2013 at 17:00
 Elsker disse opskrifter
 Emilie 28. juni 2013 at 17:08
 Blogs, blade og restaurantbesøg – udenlands og i DK – gir inspiration, men der er nu intet som at sidde i sofaen og bladre i kogebøger! Kan få timer til at gå med det!
 Susanne 28. juni 2013 at 17:10
 Yes pleeease! Vil SÅ gerne vinde din smukke bog! Henter efterhånden størstedelen af min inspiration til madlavningen på blogs – særligt din! Det der bl.a. er så skønt ved dét, er jo at man i det daglige bliver inspireret til at bruge de råvarer som er i sæson lige nu og her, synes jeg.
 Anna 28. juni 2013 at 17:13
 Jeg vil meget gerne vinde din bog, uhm det kunne være lækkert!
 Jamen jeg finder såmen min inspiration på forskellige madblogs, er især vild med platdujour, twinfood, sesamsesam, juliekarlaskøkken og så din selvfølgelig ;-) udover det har jeg en madblog selv, som jeg lægger mange ting op på. Min mor er også en stor inspiration!
 Taja Lindby 28. juni 2013 at 17:13
 Hvis jeg ikke ved hvad jeg lige skal finde på, så bruger jeg altid karolines App ‘opskrifter’. Den er rigtig god og indeholder 1000-vis af opskrifter som er kategoriseret. Så kan jeg f.eks søge på ‘nem mad’ ‘fedtfattig’ eller hvis jeg ved jeg har noget specifikt i køleskabet jeg gerne vil bruge! Super smart app som er nem og overskuelig!! :D
 Sara-Louise 28. juni 2013 at 17:23
 Inspiration findes alle steder. Jeg bliver især inspireret af smukke billeder på Pinterest, blogs, i madblade, i kogebøger, udvalget i butikkerne og når jeg selv er ude og spise.


text:
Intet er bedre end at hygge sig med at prøve noget nyt og spændende, og glæde sig til resultatet.
 Birgitte 28. juni 2013 at 17:24
 Hejsa.. jeg googler et par gange om ugen og får inspiration – søger på salater, kylling, fisk, sund mad, slank, low carb eller mad, som jeg har i køleskabet... som du nok kan se, vil jeg gerne tabe et par kg, og spiser for det meste uforarbejdede madvarer :) derfor er jeg også vild med din bog, og håååber at være den heldige vinder. God weekend.. vh Birgitte
 Marianne Poulsen 28. juni 2013 at 17:26
 Jeg finder inspiration til maden i Alt For Damerne samt Femina som jeg fast abonnerer på ! Samt på nogle af de 13 madblog’s jeg følger dagligt. Så har jeg en regl om at vi har Meat free monday – suppe Tirsdag – og smørrebrøds fredag. Håber jeg vinder din bog Salater fra The Food Club til mine Meat free Monday.
 Fortsat god weekend Marianne (frupoulsen)
 Maria Fournais 28. juni 2013 at 17:27
 Åh jeg mangler din kogebog i samlingen! Jeg får inspiration i blade, på blogs, mine kogebøger, min samling af udklip og arvede opskrifter.
 Emma 28. juni 2013 at 17:29
 Den kommer nok mest fra mad-blogs (hvor din jo så er en af dem), men ellers i supermarkeder og små gårdbutikker. :-)
 Pernille 28. juni 2013 at 17:29
 Hejsa først et stort tillykke med udgivelsen af din bog!
 Jamen jeg finder inspiration til mad hos veninder, på blogs(din) og i mine kogebøger!
 Martina 28. juni 2013 at 17:32
 Min inspiration finder jeg primært gennem min omgangskreds og spisesteder. Det kunne også være et sted som Torvehallerne, men hvad årstiderne har at byde på. Til tider kan jeg også nørde den i opskriftbøger og nettet og der er det gerne lækker opsætning med billeder der taler til mig.
 Jeg læser Ernæring og Sundhed og omgiver- og beskæftiger mig med mad hele tiden, også der min store passion kommer til udtryk.
 En blog som din, ville klart være en af de kilder jeg kunne hente inspiration fra .....tak
 Kathrine Ø 28. juni 2013 at 17:35
 Jeg kan ikke lade være med at tjekke foodgawker.com for inspiration. Den leder mig altid til spændende blogs skrevet af folk fra hele verden. Derudover syntes jeg det er smadderhyggeligt at sidde og kigge i kogebøger og jeg har altid lyst til at købe flere. Men min kæreste siger ‘har du ikke allerede rigeligt?!’.. Det syntes jeg bestemt ikke, Salater fra the food club ville være perfekt i samlingen.
 Caroline K 28. juni 2013 at 17:39
 Jeg finder min inspiration til madlavningen i diverse blade og madblogs på nettet ... Jeg har et faneblad på computeren alene til opskrifter jeg falder over :)
 nina 28. juni 2013 at 17:41
 Inspiration findes gennem diverse blogs, kogebøger, venindemiddage og butikkernes udvalg af grøntsager
 beathe schieldrop 28. juni 2013 at 17:41
 Se her : http://camillamat.blogspot.no/
 Masse inspirasjon !!
 Finner ellers mye på internett og i de gode gamle


text:
i bokhyllen!
 Luna Lester 28. juni 2013 at 17:46
 Jeg finder min inspiration i blade, på blogs (som f. Eks din), i bøger, på tv og på nettet:)
 Stinne 28. juni 2013 at 17:46
 Oftest finder jeg inspiration til madlavningen på nettet (især din blog er en stor inspirationskilde). Tit er jeg dog også at finde blandt bibliotekets skov af reoler, hvor jeg grandsker kogebøger, nye som gamle. Desuden er diverse magasiner også en hyppig inspirationskilde.
 Michala 28. juni 2013 at 17:49
 Jeg finder hovedsageligt min inspiration igennem de mange madblogs – men også blade, kogebøger og restaurantbesøg!
 Freya 28. juni 2013 at 17:50
 Som altid smukke billeder – så må dem i bogen godt nok også være flotte :-)
 Jeg henter inspiration mange steder – instagram, diverse blogs, blade, kogebøger, andres madpakker (!) samt at spise ude eller hos venner og familie.
 Mathilde 28. juni 2013 at 17:51
 Nu må jeg indrømme at jeg ikke så laver mad så ofte da jeg stadig på hjemme :)
 Men jeg byder at kigge på flotte billeder af lækker mad på blogs, tumblrs og i kogebøger, også selvom jeg måske ikke laver det.
 Flotte billeder af mad er nok det der inspirerer mig mest ,og jeg vil enormt gerne blive bedre til at lave lækre salater, så det ikke altid er kager jeg tyr til når madlavningstrangen rammer mig :)
 Jeg krydser mine små fingre for at jeg vinder din fine bog!
 Mette 28. juni 2013 at 17:57
 Jeg har desværre endnu ikke haft chancen for at kigge i din fine bog, men ud fra de fantastiske billeder dette indlæg er fyldt med, må indholdet af bogen jo være en kæmpe inspiration i sig selv.
 Ellers finder jeg oftest min inspiration til madlavning på blogs eller i gamle kogebøger. Nogle dage kan noget så enkelt som en duft eller et godt minde give mig lyst til noget helt specielt, så på den måde er det vel også inspiration.
 Anne 28. juni 2013 at 17:59
 Jeg vil gerne være med – jeg har kigget i bogen og den ser rigtig lækker ud. Og desuden trænger jeg grønt-inspiration. Jeg finder inspiration på blogge, bøger og mit køleskab.
 Sofie 28. juni 2013 at 17:59
 Fedt! Jeg får primært inspiration fra madblogs :-)
 Cathrine Brandt 28. juni 2013 at 18:05
 Jeg læser rigtigt mange madblogs og så har jeg en hel del kogebøger – her finde jeg en masse inspiration.
 Din skønne salatbog vil passe rigtigt godt ind i mit køkken :)
 stine 28. juni 2013 at 18:07
 Ej den vil jeg gerne vinde!!! :)
 Jeg finder inspiration i alt omkring mig, men nok primært madblogs og de gode tilbud i netto ;)
 Anne Ryvang 28. juni 2013 at 18:08
 Åh, jeg kunne SÅ godt tænke mig din bog! Har stået og savlet over opskrifterne et utal af gange i boghandelen allerede :) jeg søger faktisk alt min inspiration i blogs, og din er altid første stop på vejen! Kogebøger bliver også benyttet, hvor min favorit


text:
er dem fra Hummimgbird Bakery, så det ville nok være godt med en salatbog til at veje lidt op ;)
 Caroline 28. juni 2013 at 18:10
 Uha, jeg krydser fingre!
 Jeg finder inspiration mange forskellige steder – men primært igennem råvarerne, faktisk. Jeg elsker at improvisere, og jeg har fundet ud af, at det ofte er den måde, at jeg lærer allermest!
 Tine 28. juni 2013 at 18:11
 Finder inspiration i div. Blade, nettet og din skønne blog!
 Henriette Hall 28. juni 2013 at 18:12
 Spørgsmålet er næsten nemmere at besvare hvis man vender det om og spørger hvor jeg ikke bliver inspireret.
 Jeg finder inspiration alle steder. I køkkenhaven, når jeg køber ind, i kogebøger, i blade, på restauranter og af dufte. Bare duften af karry får mig til at fantasere om asiatiske retter, og stikker jeg næsen i en dusk koriander, så drømmer jeg om hvad den kan bruges til.
 Simone 28. juni 2013 at 18:15
 Jeg får primært inspiration fra diverse kogebøger. Jeg elsker at prøve mad fra forskellige dele af verden så jeg køber kogebøger om disse madkulturer og prøver forskellige opskrifter derfra. For tiden er jeg meget vild med japansk mad. Jeg har læst en del af Haruki Murakamis romaner det seneste år, og når karakterne i bøgerne får bestemte japanske retter skriver jeg dem ned og prøver at lave dem bagefter. Det er en spændende måde at få indblik i en meget anderledes madkultur, der består af meget mere end blot sushi. :)
 Mie Flanding 28. juni 2013 at 18:17
 Det må nok være en blanding af mine venner og veninder og så de madlavningsblogs jeg følger.. Der er altid nye kreative og lækre ting at lære og samle inspiration fra.. :)
 Grith Seiersen 28. juni 2013 at 18:18
 Jeg finder gerne inspiration på nettet, madblogs (især når jeg ser lækre billeder), kogebøger, når jeg handler, går med hunden (Så kører hjernen på højstryk) og hvis jeg ser/spiser noget lækkert i kantinen på mit job. Jeg håber jeg vinder din kogebog.
 Marie 28. juni 2013 at 18:18
 Ej hvor er jeg glad for at det går så godt med din bog! Stort tillykke med det :)
 Jeg har det svært ved at finde inspiration til min hverdags mad. For det meste gør jeg det igemmen jer mad bloggere eller andre bøger. Men jeg kunne godt bruge noget mere inspiration til nogle salater. Der for håber jeg at jeg vinder den her bog.
 Cecilie 28. juni 2013 at 18:24
 Virkelig flotte og spændende billeder! Jeg finder bl.a. inspiration fra blogs, blade og kogebøger!
 Cecilie 28. juni 2013 at 18:27
 Virkelig flotte og spændende billeder! Jeg bliver inspireret af blogs, blade og kogebøger!
 Marie 28. juni 2013 at 18:30
 Jeg synes, at din bog ser meget spændende ud, og den står helt sikkert på min ønskeliste. Jeg finder meget inspiration på blogs, i blade og kogebøger. Tak for visuelt flotte og spændende indlæg..
 Stine Eriksen 28. juni 2013 at 18:35
 Jeg bliver ofte inspireret af diverse


text:
blogs! Ellers så hvad der i hjemmet, eller hvad ganen har lyst til (:
 Freja 28. juni 2013 at 18:44
 Jeg har indtil nu fået inspiration fra min højskoles køkken. De var virkelig gode til at lave varieret, sundt, økologisk og velsmagende mad! Men nu da jeg lige er stoppet for et par dage siden og står for at skulle flytte hjemmefra og lave min egen mad hver dag, er jeg lidt på bar bund! :) Udover jeg selvfølgelig læser med herinde (er dog helt nytilkommen læser), så kunne jeg da godt lige bruge din bog som en hjælpende hånd, så den ikke kommer til at stå på makrelmadder hver dag i den lille lejlighed! ;-)
 Marie Lundholm 28. juni 2013 at 18:53
 Da jeg pt bor i sydfrankrig, finder jeg vildt meget inspiration på de provencalske markeder, der byder på frisk frugt og grønt, tørrede skinker, lækre oste, nybagte brød, krydderier, soltørrede frugter og jeg kunne blive ved. Det er simpelthen en inspirationskilde uden lige. Når jeg om fire dage vender hjem efter ti måneder i Frankrig, er jeg nødt til at gøre en STOR indsats for at finde markeder som disse i Danmark. For de MÅ findes – måske ikke i samme kaliber, men jeg er sikker på, de er der :-)
 Simone H 28. juni 2013 at 18:55
 Jeg henter en del inspiration fra forskellige blogs og bøger.
 Ville være fantastisk at vinde din bog.
 Anne 28. juni 2013 at 19:02
 Jeg bliver inspireret allesteder fra. Fra lige fra gratis kataloger, en tur forbi grønthandleren eller på restuarant til div. blogs. Men jeg har det ligesom dig. Det skal helst være smukt før end jeg bliver rigtig inspireret. Derfor har jeg også hentet særligt meget inspiration herpå bloggen :-)
 Henriette 28. juni 2013 at 19:07
 Jeg finder min inspiration fra blogs, og så liker jeg dem jeg finder interessante, og så når jeg har tid fører jeg de likede blog opskrifter ind i min Evernote App, som er blevet min opskrifte’bog’. :-)
 Line 28. juni 2013 at 19:10
 Ih, hvor ville jeg gerne vinde! Jeg SKAL have en opskrift at følge, når jeg laver mad (i hvert fald de første mange gange, jeg laver en ny ret). Og derfor ELSKER jeg kogebøger! Men dét der gør, at jeg får lysten til at prøve en ret af, er helt klart de lækre billeder og et flot layout – man er vel æstetiker! ;-) Og så selvfølgelig noget lækkert sundt mad, der taler til flere sanser på en gang. – Og alle de krav opfylder din bog absolut (har været så heldig at bladre i den). Indtil jeg får mit eget eksemplar en dag, nyder jeg godt af at finde inspiration her på din blog.
 Stine 28. juni 2013 at 19:13
 Jeg bliver inspireret af blogs, en tur på grønttorvet, restaurantbesøg og madprogrammer på tv. Men nyder også bare at sidde og se på når f.eks min kæreste laver mad, det er så inspirerende at se andres glæde ved


text:
madlavning.
 Camilla 28. juni 2013 at 19:33
 I hverdagen er det ofte de samme sikre retter der bliver lavet, dem vi ved pigerne vil spise. Når det glæder mad til weekenden og til fest, så får jeg min inspiration fra både nettet og mit “meget” store udvalg af kogebøger.
 ísbjörg 28. juni 2013 at 19:36
 Uh, det ville være en fantastisk bog at få fingrene i – jeg finder nemlig min inspiration i mine kogebøger, mad-magasiner og på nettet!
 Og så selvfølgelig fra min søde mor, som også er fantastisk kreativ i køkkenet. :-)
 Birgit Kirkegaard Højsgaard 28. juni 2013 at 19:42
 Inspiration kommer fra blogs, blade, men også udvalget af råvarer i butikkerne, prøver at bruge det der er i sæson
 Maja 28. juni 2013 at 19:43
 Jeg bruger egentlig sjældent kogebøger men jeg finder tit inspiation på din blog så måske din bog kunne få mig ‘omvendt’. Udover din blog og ganske få andre (kvalitet over kvantitet;)) får jeg tit inspiration fra mad jeg spiser ude – har feks lige haft en ‘risotto-periode’ efter jeg fik en fremragende risotto på ‘Grød’, som jeg fik lyst til at lave selv:)
 Charlotte 28. juni 2013 at 19:44
 Finder primært inspiration på nogle af de madblogs jeg følger, bl.a. din! Har dog også en del kogeboger, dog flest med kager – så en mere sund en af slagsen ville være mere end velkommen!
 Charlotte 28. juni 2013 at 19:46
 Finder primært inspiration fra blogs, bl.a. din! Desuden har jeg en del kogebøger, som dog mest indeholder søde sager – så en sundere kogebog ville være mere end velkommennpå hylden!
 Ravn 28. juni 2013 at 19:46
 Åååh, jeg så din bog i Bog&Idé for et par uger siden, og jeg var godt nok tæt på at købe den, for den så virkelig inspirerende ud! Dog var kontoen lidt tom på det tidspunkt, så måtte gå tomhændet derfra. :( Men stort tillykke med den – den ser sgu godt ud! :D
 Jeg finder inspiration lidt over det hele. I tv’et, på blogs og nogle gange også i reklamerne. Jeg kan rigtig godt lide at prøve noget nyt af og sætte ting sammen på nye måder, og især her i ferien har jeg rig mulighed for det. :D
 Anna Pettigrew 28. juni 2013 at 19:54
 Jamen, jeg for meget af min inspiration i min lokale landbrugs-butik, som altid har det bedste af sesongens råvare.
 Birgit Mathiesen 28. juni 2013 at 19:57
 Tja.. inspirationen afhænger allerførst efter årstiden for mit vedkommende..
 Dvs . hvordan er dagens vejr, er det solskin, regn, blæst, sne og er der lyst eller mørkt udenfor..
 Derefter surfer jeg straks på The FOOD CLUB og lader mig total inspirere :)))))
 Knusss og tak for dine altid så smukke billeder og dine altid total lækre opskrifter.
 sille 28. juni 2013 at 20:01
 jeg bliver inspireret af madblogs og kogebøger. følger mange blogs og har mange kogebøger – skriver tit ned på en lille seddel, når jeg bliver inspireret til, hvad jeg gerne


text:
vil lave i nær fremtid :)
 Nina Holst Nielsen 28. juni 2013 at 20:01
 Blogs, instagram og gode kogebøger :)
 Louise Andersen 28. juni 2013 at 20:06
 Det kunne være skønt at vinde din bog, jeg spiser nemlig masser af grønt.
 Størstedelen af min inspiration bliver fundet på div. blogs, men jeg nyder også at låne kogebøger på biblioteket, og hvis jeg forelsker mig i en kogebog, må jeg jo ud og købe den til mig selv.
 Maja Christine 28. juni 2013 at 20:10
 Jeg finder inspiration i madblade og flotte madblogs!
 Josefine 28. juni 2013 at 20:17
 Jeg har længe tænkt mig at købe bogen, men har ikke lige fået det gjort. I stedet bruger jeg din blog som inspiration til min madlavning. Laver meget tit salater, og derfor har jeg også tænkt mig at skulle have fat i din kogebog! Ellers finder jeg min inspiration på andre blogge og i kogebøger. Jeg elsker at lave mad – det giver et godt afbræk fra en travl hverdag. Jeg kan enormt godt lide dine opskrifter. De er nemme, smukke og sunde – og så smager de utroligt godt! Tak for at du bruger din tid på at smide det hele på nettet til os!
 Victoria Sommer 28. juni 2013 at 20:19
 Jeg bliver inspireret af råvarerne. Deres smag og konsistens. Jeg forstiller mig hvordan de vil være sammen med andre ingredienser og om de er rå eller tilberedte.
 Jeg læser opskrifter og forstiller mig hvordan en ret vil smage.
 Den bedste læsning for mig er kogebøger
 Pernillle L 28. juni 2013 at 20:22
 Jeg bliver inspireret af de opskrifter jeg lige støder på, både i blade, madbøger og blogs :-)
 Marianne Nygaard Larsen 28. juni 2013 at 20:27
 Jeg finder inspiration i blade, blogs og kogebøger. Jeg har lånt din bog gennem bibliotek men ihhhh hvor ville jeg gerne eje den. Den er fyldt med super lækre opskrifter :)
 zita 28. juni 2013 at 20:30
 Jeg blir oftest inspireret af smukke og lækre mad billeder,og dem finder man jo bl a her på din blog!!
 Marianne Nygaard Larsen 28. juni 2013 at 20:31
 Jeg finder inspiration i blade, blogs og kogebøger. Har lånt din bog gennem biblioteket men ihhh hvor ville jeg gerne eje den selv :)
 Mette N 28. juni 2013 at 20:31
 Jeg får inspiration fra madblogs og den madklub, jeg har med nogle veninder :)
 Kirsten 28. juni 2013 at 20:31
 Jeg finder helt klart min mad-inspiration på blogs! Særligt din og Valdemarsro. Der er ingen tvivl om, at hvis man vil forsøge at “sælge” mig en opskrift, så kommer man længst med lækre fotos :)
 Ha’ en fantastisk weekend! .. og endnu engang tillykke med bogen, hvor må det føles skønt :)
 Prinsesse Suh 28. juni 2013 at 20:32
 Alle de blogs jeg følger, her i blandt din, giver mig masser af inspiration til at lave mad og så mine skønne kogebøger.
 Mariehaugely 28. juni 2013 at 20:37
 Det er altså den mest delikate kogebog, jeg


text:
længe har set. Mad lige efter mit salathoved!
 Pt. finder jeg især inspiration på instagram. Den app får mit mundvand til at løbe dagligt.
 Ellers: Blade, blogs, mors køkken.. Og så skal man faktisk ikke undervurdere effekten af at købe halvsent ind i Netto på en torsdag. Et skrabet udvalg sætter krav til køkkenkreativiteten. (Hvis altså ikke man vælger frysepizzaen..)
 Yasmin 28. juni 2013 at 20:39
 Jeg har de sidste par år anskaffet mig et hav af kogebøger som jeg tager ud fra reolen hver mandag når madplanen skal skrives (:
 Stine B 28. juni 2013 at 20:41
 Blogs – madmagasiner – og kogebøger, i stor stil kogebøger.. Har heldigvis erfaret at de kan lånes på biblioteket, så man behøver ikke at købe samtlige – men kun de bedste – og din er allerede reserveret, så må jeg se om den klarer sig igennem nåleøjet og kommer ind i den permanente kogebogssamling... At dømme ud fra bloggen er den et must :)
 Caroline Filippa K 28. juni 2013 at 21:03
 Kunne være superlækkert at vinde din flotte bog !
 Jeg finder også mest inspiration på forskellige blogs, både danske og udenlandske :)
 Louise 28. juni 2013 at 21:07
 Jeg finder inspiration til mad på forskellige blogs, kogebøger og magasiner. Pt er Alt for Damernes opskriftsindex, kogebogen ‘Annemad’ og thefoodclub.dk mest i brug (kyllingedimser er blevet min 3 årige søns favoritspise ;) )
 Mathilde Pape 28. juni 2013 at 21:07
 Typisk på mablogs.dk :)
 Christina Hinze 28. juni 2013 at 21:22
 Blogs og blade er mine primære inspirationskilder :)
 Line 28. juni 2013 at 21:37
 Får inspiration fra kogebøger, madblogs, og især min mors mad – med et tvist! :)
 Sigrid 28. juni 2013 at 21:42
 Det er ofte blogs, der inspirerer mig til at kaste mig ud i forskelligt aftensmad. ‘Popular’ på bloglovin kommer tit og ofte med nogle spændende blogs og eksempler på indlæg med alt muligt spændende og lækkert. Ellers er Claus Meyers ‘almanakken’ altid en sikker vinder med massere af retter i alle afskygninger :-)
 Vibeke Forsberg Larsen 28. juni 2013 at 21:46
 En af mine bedste venner er kok og laver den skønneste mad kombineret med fantastisk selskab, så han er min inspiration sammen med din hjemmeside selvfølgelig, som jeg følger flere gange om ugen.
 nataliechristina 28. juni 2013 at 21:54
 hahahah, den er jo nem! Det er klart hos dig!
 Charlotte Rosenblad 28. juni 2013 at 21:59
 Smukke inspirerende billeder! Jeg gad SÅ godt vinde din bog!! :)
 Jeg finder inspiration fra kogebøger med flotte appetitvækkende billeder og gennem blogs. Men i høj grad også Årstidernes opskrifter på nettet. :)
 Stella 28. juni 2013 at 22:13
 fine billeder. jeg er stadig stor fan af rigtige kogebøger i papirformat, så der finder jeg hovedsagligt inspiration
 tommy 28. juni 2013 at 22:23
 Faldt lige over din blog...og så straks det var en ønskebog som ville gøre godt hos mig, der har en stor køkkenhave med masser af grønsager til afprøvning af opskrifter.
 Christina Christensen 28. juni 2013


text:
at 22:31
 Inspirationen finder jeg foran alle grøntsagerne hvor jeg handler. Derudover bruger jeg nettet hvor jeg søger på en bestemt grøntsag og så finder opskrifter ud fra det.
 Bliver hovedsageligt inspireret af ingridienser...
 Lise 28. juni 2013 at 22:38
 Jeg bliver inspireret af blogs (jeg gemmer ofte opskrifter med bogmærker), kogebøger og madprogrammer på tv, især River Cottage. Det er også meget inspirerende at spise på nogle af de gode restauranter i København og i udlandet...
 Super fin bog, jeg håber på at blive den heldige vinder :-)
 Rikke FM 28. juni 2013 at 22:40
 Jeg finder efterhånden det meste inspiration madmæssigt på nettet – som oftest på madblogs – og det var også sådan jeg fandt ind til dig første gang på jagt efter en opskrift på lækker hjemmelavet musli.
 Ninna 28. juni 2013 at 22:44
 Jeg finder mest inspiration hos venner og familie – jeg er heldigvis omgivet af mange dygtige kokke :-)
 Julie 28. juni 2013 at 22:45
 Som oftest finder jeg efterhånden inspiration til madlavning på blogs – alligevel elsker jeg stadig at bladre i farverige kogebøger og finde inspiration der igennem (-:
 Eva 28. juni 2013 at 22:53
 Din blog er bla. min inspiration! Elsker dine smukke billeder :-) Derudover andre madblogs, blade og aviser.
 Tænker jeg må have fingrene i din lækre bog!
 Ditte Rasmussen 28. juni 2013 at 22:53
 Ja tak – Meget gerne :-) Finder især inspiration gennem diverse madblogs jeg følger, derudover fra veninder, familie, kollegaer..
 Bodil 28. juni 2013 at 22:57
 Jeg finder inspiration på nettet og på instagram, men også ved at snakke med folk omkring mig – synes det er meget inspirerende, når folk fx siger “ej, jeg fik den bedste risotto med dit og dat i går”. Så tænker jeg straks ih!, det må jeg prøve!
 Maria 28. juni 2013 at 23:04
 Jeg bruger ofte blogs til at finde inspiration, specielt din, miras madblog og min veninde Vesterbrocooking :) og ellers er jeg stor fan af Meyers almanak og flere af aarstidernes kogebøger :) og vil rigtig gerne vinde din bog! :)
 Anita 28. juni 2013 at 23:16
 Jeg finder meget min inspiration ved at kigge i spændende kogebøger. Så finder jeg den bestemt også i de varer jeg har og det grønt jeg kan have i min lille have.
 Jeg hører, dufter og ser ting der kan inspirere mig.
 Mine venner inspirer mig bestemt også:)
 Ditte Borrisholt 28. juni 2013 at 23:28
 Jeg finder især inspiration på blogs og i forskellige blade – alt hvor der er flotte billeder at kigge på (og derfor er din blog og bog jo fantastisk!). Jeg bliver også ofte inspireret, når jeg handler ind, hvis der er gode og sunde råvarer, som frister :)
 Iben Tendal 28. juni 2013 at 23:30
 Jeg har i de sidste års tid kæmpet med en ubehagelig spiseforstyrrelse, hvilket gør, at jeg har udviklet et svært forhold til mad. Så når jeg finder en opskrift, som jeg kan lide, så laver stortset ikke andet.


text:
Derfor vil jeg utroligt gerne vinde din bog, så jeg kan få inspiration til skønne salater. Desuden er jeg en kæmpe fan af din blog, og jeg er utroligt glad for dine opskrifter!
 Anne Marie 28. juni 2013 at 23:38
 Hovedsageligt fandt jeg min inspiration på nettet. Men efter at have fået lactoseallergi er jeg blevet ret glad for blogs, og den måde det er let at finde by inspiration og hjælp.
 Jeg er sidenhen også gået på jagt i de gamle karolinens kogebøger, som giver en god mulighed for variation og spændende mad.
 Anne Katrine P. 28. juni 2013 at 23:55
 Får rigtig meget inspiration fra Instagram, folk poster så meget lækkert mad derinde! Og ellers dem jeg bor på gang med på kollegiet :)
 Charlotte K. 28. juni 2013 at 23:58
 Jeg bliver meget inspireret på blogs, kogebøger og magasiner
 Janne Timmerby 29. juni 2013 at 00:00
 Jeg finder hovedsageligt inspirationen i Alt for damerne. Jeg synes de har nogle super gode hverdagsopskrifter, som er nemme at gå til, og oftest er de tilpasset sæsonen! Derudover er Sæson for god mad en god inspirationskilde. Når der er god tid er det en fornøjelse at dukke ned i samlingen af kogebøger, og besøge de forskellige madblogs. Og så har jeg en søster som er ferm i et køkken og en veninde, der med sin egenskab af at være vegetar inspirerer til at tænke anderledes i et køkken.
 Natasha Kineva 29. juni 2013 at 01:34
 Min kæreste og jeg ser utrolig mange madprogrammer sammen. Vi elsker alt som har med mad at gøre, så i stedet for at se den nyeste blockbuster så sætter vi oftest et madprogram på. Vi har ofte blevet inspireret af Spise med Price og River Cottage. Vi har bland andet nu prøvet at finde og bruge forskellige krydderurter fra naturen i maden efter vi har set Hughs Cook on the Wild side.
 Jeg har også mange kogebøger, så jeg kan godt lide at kigge i dem og blive inspireret til at enten lave en af opskrifter derfra, eller lave noget der minder om det selv.
 Jeg prøver også at faktisk lave nogle af de gratis opskrifter fra brochurer og flyers der bliver delt ud i butikker. Der findes jo så mange gode opskrifter i verden, man skal bare have tid til at prøve så mange som muligt!
 Monica 29. juni 2013 at 01:54
 Jeg får min inspiration fra alle de blogs, jeg læser. Der er efterhånden mange gode madæblet derude. Det er ikke kun mode.
 Andrea 29. juni 2013 at 02:37
 Åh, min mor har bogen og elsker at kigge i den når jeg besøger hende! Jeg finder rigtig meget inspiration fra blogs, har netop i aften lavet lækker middag til søde veninder med inspiration fra din blog.
 Stine Hansen 29. juni 2013 at 06:28
 Jegelsker at få inspiration fra mange kanter af. Madblogs er jo nærmest en selvfølge, men derudover elsker jeg også Yottam Ottolenghis kogebøger. Mange vegetariske opskrifter og dem med kød er


text:
ret lette at lave om til vegetariske.
 Men noget af det bedste, jeg ved, er at besøge markeder og så få inspiration fra de varer jeg finder der! Torvehallerne er gode, men der findes også glimrende arabiske/thailandske etc. grønthandlere, som giver mig lyst til at prøve nye råvarer.
 Pia 29. juni 2013 at 06:48
 Jeg får inspiration fra alle de bloks jeg følger hver dag. Arbejder i kantine og bruger
 dine salat opskrifter flittigt. De gør lykke. Vil glæde mig til at vinde din bog, og ellers
 må jeg købe den.
 Stephanie Hentze 29. juni 2013 at 06:58
 Jeg bor på et kollegie og da vi er en skøn blanding af folk fra hele landet og en enkelt fra det store udland bliver jeg meget inspireret af de traditioner folk er vokset op med og som de viderefører i deres madlavning. En ting så simpel som at komme flormelis på pandekager (mums!) er noget københavnske jeg har lært af jyderne på mit køkken.
 Madblogs er ligeledes en dejlig inspirationskilde. En guldgrube er helt klart også de personlige blogs hvor bloggeren udover at invitere indenfor i sin hverdag også af og til vælger at dele en opskrift eller to med læserne. :)
 Pernille 29. juni 2013 at 07:55
 Jeg melder mig i koret af blog inspirerede hjemmekokke, kan altid finde opskrifter på blogs og Pinterest der med lækre billeder lokker mig frivilligt på nye kulinariske eventyr. Din bog ville få et dejligt hjem hos os og føle sig brugt, måske endda udnyttet, så håber jeg er den heldige;-)
 Hanna 29. juni 2013 at 08:03
 Hesann Ditte! Jeg heldigvis over bloggen din foe en god del måneder siden, og har vært innom nesten hver dag siden. Både de nydelige bildene dine, samt de freeshe oppskriftene er til stor inspirasjon. Jeg har en matblogg selv, og henter mye inspirasjon til min matlagning fra andre fine blogger. I tillegg lar jeg meg inspirere av alle fine instagram-bilder der ute. Været er faktisk også en stor inspirasjon for meg, da lystene endres totalt utifra årstid og temperatur – som hos så mange andre vil jeg tro! Men det er ikke til å komme bort i fra at den aller beste inspirasjonen når det kommer til matlagning, finner jeg i utallige kokebøker. Når jeg har satt meg ned, kan jeg sitte å frømme meg bort og kose meg med å planlegge fremtidige oppskrifter og blogginnlegg i timesvis. Det er alltid kokebøker som står øvert på ønskelisten min, både når jul og busdag nærmer seg. Min store drøm, og drivkraften bak å begynne min egen matblogg, er drømmen om en gang få muligheten til å gi ut min egen kokebok! Har dessverre ikke fått tak i din bok enda, da jeg bor i Norge, og skulle så innmari gjerne hatt et eksemplar! Tusen takk for all fantastisk inspirasjon!
 hanna / happyfoodstories.blogspot.com
 Christina 29. juni 2013 at 08:29
 Jeg får primært min inspiration fra forskellige blogs – og ellers får jeg tit inspiration, når jeg er ude at