text:
fri bolig for ansatte medarbejdere
 Regeringen vil beskatte udstationeredes lønindkomst
 Horten styrker partnerkredsen med to stærke profiler
 Bortvist direktørs krav på løn og fratrædelsesgodtgørelse blev konkursreguleret
 Kraftig reduktion af godtgørelse til piloter for ulovlig aldersdiskrimination
 Ny kompetence til Ligebehandlingsnævnet
 Horten har fået optaget en række advokater i Best Lawyers
 23. maj 2012
 Godtgørelse til kvinde, der blev afskediget efter krav om lige løn
 Vikar i fertilitetsbehandling fik ikke tilbudt fastansættelse
 Direktør havde ikke misligholdt ansættelseskontrakten
 8. maj 2012
 Ændringer af ferieloven vedtaget
 7. maj 2012
 Medarbejder uberettiget bortvist
 Afskedigelsesbeskyttelse ved fertilitetsbehandling
 30. marts 2012
 Overenskomstfornyelse på det private arbejdsmarked 2012
 19. marts 2012
 Passende stilling til opsagt chef i opsigelsesperioden
 14. marts 2012
 Ligebehandling af vikarer og fastansatte medarbejdere – lovforslag fortsat ikke fremsat
 9. marts 2012
 Forslag til ændring af ferieloven og en interessant EU-dom om ferie
 Arbejdsgiver dømt til at betale godtgørelse for opsigelse af gravid medarbejder uanset manglende viden om graviditen
 Norsk sag om kommunes brug af cloud computing – Google Apps
 Lønmodtager havde ikke ret til en forholdsmæssig andel af fastholdelsesbonus
 To nye domme om ansattes erstatningsansvar efter markedsføringsloven
 Lønmodtager havde ikke frit valg mellem det fagretlige system og de almindelige domstole
 Nye databeskyttelsesregler på vej i EU
 Godtgørelse for overtrædelse af arbejdstidslovens 48 timers regel
 Lovforslag om afskaffelse af multimediebeskatning er blevet vedtaget
 Nyt om ansættelsesret 2011
 30. december 2011
 Højesteretsdom: Aldersdiskrimination forelå ikke
 Afskaffelse af multimediebeskatningen
 5. december 2011
 Konkurrerende aktivitet kan være bortvisningsgrund
 Godtgørelse for mangelfuldt ansættelsesbevis - ikke for opfindelser
 120-dages reglens grænser
 Funktionærlovens § 2a og forskelsbehandlingsloven
 Om arbejdsgiverens forpligtelse til at oplyse om jobklausul
 Nye retningslinjer for behandling af fratrådte medarbejderes e-mail konti
 Højesteret lod opsagt medarbejder beholde aktierettigheder
 Konflikt om strejke og lockout førte til at virksomhed blev frigjort fra overenskomst
 Ny højesteretsdom om aftalt lønnedgang
 Ny højesteretsdom om udveksling af oplysninger mellem tidligere arbejdsgiver og potentiel ny arbejdsgiver
 31. maj 2011
 Marianne Lage og Jacob Møller Dirksen tiltræder som advokater i Horten
 4. maj 2011
 Nye ferieregler pr. 1. maj 2011
 Virksomhedsoverdragelse af tjenestemænd
 9. marts 2011
 Nye regler om aflønning i finansielle virksomheder trådte i kraft den 1. januar 2011
 Horten og DS Håndværk & Industri har netop indgået en samarbejdsaftale om juridisk rådgivning til DS Håndværk & Industri.
 Ændringer i udstationeringsloven trådte i kraft 1. januar 2011 – manglende overholdelse kan medføre bøde på 10.000 kr.
 Vi anvender cookies (herunder tredjepartscookies) for at få hjemmesiden til at fungere, for at lette brugen af den og til trafikmåling. Ved at fortsætte på siden accepterer du brugen af cookies.
 Læs her, hvis du vil vide mere om vores cookies, og hvordan du sletter dem.
 Tilmeld dig Hortens nyhedsbrev og få nyheder, tilbud om gratis arrangementer og gode råd om jura. Vi sender ud, når der er aktuelle nyheder, arrangementer og kurser.
 Rediger tilmeldinger


text:
Udskrift af Tarifering likør - spiritus - vin
 Tarifering likør - spiritus - vin
 01 Mar 2004 09:19
 SKM2004.103.HR
 2. afdeling, 197/2001
 Tarifering, spiritus, likør, vin, berettigede forventninger, erstatningsansvar
 Sagen drejede sig om, hvorvidt et af appellanten importeret produkt, benævnt "Creme de Cassis", skulle henføres til varekode 2206 eller 2208 i henhold til Den Kombinerede Nomenklatur.
 Importøren af Creme de Cassis gjorde under sagen gældende, at produktet skulle henføres til varekode 2206 med den virkning, at produktet skulle afgiftsberigtiges som vin, mens Skatteministeriet gjorde gældende, at produktet skulle henføres til varekode 2208 med den virkning, at produktet skulle afgiftsberigtiges som spiritus.
 Herudover gjorde importøren gældende, at selskabet fra en medarbejder hos ToldSkat havde modtaget tilsagn om, at Creme de Cassis skulle tariferes som vin (varekode 2206), hvorfor importøren havde berettigede forventninger, eller Toldskat havde pådraget sig et erstatningsansvar i tilfælde af, at produktet skulle tariferes under varekode 2208.
 Højesteret fandt det mest nærliggende at henføre Creme de Cassis til position 2208.70.10, selvom produktet kunne henføres til både varekode 2206 og 2208.
 Herudover fandt Højesteret ikke, at importøren havde dokumenteret, at importøren fra en medarbejder hos ToldSkat havde modtaget tilsagn om, at Creme de Cassis skulle tariferes som vin, eller at medarbejderen havde handlet erstatningspådragende.
 Spiritusafgiftsloven § 1, stk. 1, jfr. § 37 a.
 Punktafgiftsvejledningen 2004 - 1 B.1
 First Brands A/S
 Marie-Louise Andreasen, Wendler Pedersen, Per Walsøe, Poul Søgaard og Thomas Rørdam
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 5. afdeling den 25. april 2001.
 Appellanten, First Brands A/S, har gentaget sine påstande.
 First Brands har for Højesteret præciseret, at selskabet i første række gør gældende, at dets produkt créme de Cassis skal henføres under gruppe 2206, således at produktet afgiftsberigtiges som vin og ikke som spiritus.
 Produktet er på flaskeetiketten betegnet "créme de Cassis" og "Liqueur", og det fremgår endvidere af etiketten, at det indeholder vand, sukker, naturlige frugt- og planteekstrakter samt 15 % alkohol.
 Til brug for Højesteret har A afgivet en supplerende forklaring.
 Det fremgår af erklæringen af 5. september 1997 fra producenten, Routin S.A., Frankrig, at First Brands' produkt créme de Cassis består af en blanding af solbærknopudtræk, solbærbærudblødning, solbær-koncentreret frugtsaft og alkohol. Af flaskeetiketten - hvor produktet betegnes "Liqueur" - fremgår, at det yderligere indeholder sukker og vand.
 Producentens erklæring må forstås således, at den alkohol, der indgår i den nævnte blanding, er tilsat og således ikke fremkommet ved gæring af produktets øvrige ingredienser, men producenten har oplyst, at man har erfaring for, at der under udblødningen af solbærrene sker en naturlig gæring, som tilfører slutproduktet en alkoholmængde svarende til mellem 1,25 og 1,50 %.
 Uanset at der ved naturlig gæring tilføres produktet denne alkoholmængde, er det efter Højesterets opfattelse mest nærliggende at henføre First Brands' produkt créme de Cassis til position 2208.70.10 i bilag 1 (Den Kombinerede Nomenklatur) til Kommissionens forordning (EF) nr. 1734/96 af 9. september 1996, jf. Kommissionens Forklarende Bemærkninger til De Europæiske Fællesskabers Kombinerede Nomenklatur (98/C 287/01) til grupperne 2206 og 2208. Det bemærkes i den forbindelse, at det

type: other


text:
i Forklarende Bemærkninger er anført, at gruppe 2208 bl.a. omfatter likører, og som eksempel herpå nævnes "Likører, som på grund af deres konsistens og farve benævnes crémes; de er som regel meget søde i smagen og har et forholdsvis lavt alkoholindhold (fx ... solbærlikør ...) ...", jf. også Forklarende Bemærkninger til bl.a. position 2208.70.10.
 Herefter - og efter oplysningerne om praksis i de øvrige EU-lande - tiltræder Højesteret, at First Brands' produkt créme de Cassis skal tariferes som likør med den virkning, at det er omfattet af spiritusafgiftslovens § 1, stk. 1, jf, § 37a.
 Højesteret tiltræder endvidere, at det ikke er godtgjort, at Dan Poulsen har givet First Brands tilsagn om, at créme de Cassis produktet skulle tariferes som vin (gruppe 2206), eller at han har handlet erstatningsansvarspådragende over for selskabet.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal First Brands A/S betale 35.000 kr. til Skatteministeriet.
 Tidlige instans: (SKM2001.395.ØLR) Østre Landsrets dom af 25. april 2001. 5. afdeling, B-3409-99


text:
Beregning af 120 sygedage ved deltidssygemelding - IUNO
 Når en medarbejder er deltidssygemeldt, er det kun de faktiske fraværstimer, der skal medregnes i de 120 sygedage. Det gælder, uanset om sygefraværet er placeret som hele fraværsdage eller som fravær en del af dagen. Dette gælder også, selvom medarbejderen har tilbudt at arbejde deltid, men har fået afslag og er forblevet fuldtidssygemeldt. Det fastlog Højesteret i to sager i november 2017.
 Kun faktisk sygemelding indgår i beregningen af 120 dage
 I den ene sag var en medarbejder ansat til 32 timer om ugen og arbejdede mandag til onsdag samt fredag og hver anden lørdag. Medarbejderen blev i løbet af sin ansættelse deltidssygemeldt og var i starten fraværende hver tirsdag og efter et stykke tid både tirsdag og onsdag. Efterfølgende blev hun fuldtidssygemeldt, og til sidst blev hun opsagt med forkortet varsel efter 120-dagesreglen.
 Spørgsmålet i sagen var, om arbejdsfrie dage – herunder søndag og helligdage – skulle indgå forholdsmæssigt i opgørelsen af de 120 dage, når man på forhånd kendte det antal timer om ugen, som medarbejderen ville være fraværende på grund af sygdom. Altså om en arbejdsfri weekend skulle indgå med 16/32, hvis medarbejderen var delvist sygemeldt med et fravær på 16 timer i løbet af en arbejdsuge på 32 timer.
 Højesteret bemærkede først og fremmest, at der hverken i funktionærloven eller i lovforarbejderne er nogen vejledning i, hvordan de 120 dage skal opgøres. Højesteret henviste derfor til tidligere praksis, hvor fridage kun medregnes, hvis den ansatte har været fuldtidssygemeldt i dagene umiddelbart før og umiddelbart efter fridagene. Det følger desuden af praksis, at dage, hvor deltidssygemeldte funktionærer er på arbejde hele dagen, ikke medregnes, hvorimod deltidssygemeldte, der kun arbejder en del af en arbejdsdag, får medregnet det faktiske antal fraværstimer i de 120 dage.
 På den baggrund var det Højesterets holdning, at der hverken efter ordlyden eller formålet med 120-dagesreglen er grundlag for at fastslå, at der ved deltidssygemelding kan medregnes et forholdsmæssigt antal arbejdsfrie dage i opgørelsen. Ved deltidssygemelding kan alene faktisk fravær medregnes i de 120 dage, uanset om sygefraværet er placeret som hele fraværsdage eller som fravær en del af en eller flere ugentlige arbejdsdage.
 Højesteret fastslog på denne baggrund, at betingelserne for afskedigelse af medarbejderen med forkortet varsel ikke var opfyldt.
 Når arbejdsgiveren har afvist tilbud om deltidssygemelding
 I den anden sag var en klinikassistent hos en tandlæge ansat på fuld tid. Under sin ansættelse blev hun sygemeldt. Da hun efterhånden fik det bedre, tilbød hun sin arbejdsgiver at komme tilbage på deltid i en periode, inden hun blev klar til at arbejde på fuld tid. Det afslog tandlægen af hensyn til klinikkens drift. Da klinikassistenten blev rask, kom hun tilbage på arbejde, men allerede 10 dage senere blev hun sygemeldt på ny, indtil hun blev opsagt med forkortet varsel efter 120-dagesreglen.
 Spørgsmålet, som Højesteret skulle tage stilling til, var, om den periode, hvori klinikassistenten havde tilbudt at arbejde deltid, skulle tælles med i opgørelsen af de 120 dage som hele fraværsdage, eller om tandlægens


text:
afslag på at lade klinikassistenten vende tilbage på deltid medførte, at kun en forholdsmæssig del af dagene i denne periode skulle medregnes som sygefravær.
 Højesteret fastslog, at en arbejdsgiver ikke har pligt til at acceptere, at en funktionær arbejder på nedsat tid på grund af delvis uarbejdsdygtighed som følge af sygdom. Højesteret fandt som følge heraf, at en arbejdsgivers afslag på en medarbejders tilbud om at arbejde på deltid ikke betyder, at sygefravær skal medregnes, som om medarbejderen kun er deltidsfraværende. Det er derfor også i sådanne situationer det faktiske fravær, der skal medregnes.
 Betingelsen for opsigelse med forkortet varsel var derfor opfyldt.
 Sagerne viser, at deltidsfravær på grund af sygdom skal medregnes på grundlag af det faktiske fravær, når man beregner de 120 dage efter 120-dagesreglen.
 Sagerne viser desuden, at det ikke har betydning for opgørelsen, om arbejdsgiveren har afslået en medarbejders tilbud om at vende tilbage på deltid. Man skal dog som arbejdsgiver være opmærksom på, at situationen er en anden, hvis fraværet skyldes handicap. Er der tale om handicap, kan deltid være en nødvendig tilpasningsforanstaltning.
 Der er efterhånden afsagt en del domme om, hvordan man tæller til 120. Det kan være en kompliceret affære at huske alle reglerne, og små fejl kan blive dyre. Virksomheder bør derfor få foretaget en grundig beregning i hver enkelt sag, i god tid inden de 120 dage er gået. Sagerne viser også, at 120-dagesreglen stadig er en relevant og nødvendig mulighed for virksomhederne. Da muligheden forudsætter, at ansættelseskontrakten indeholder den nødvendige klausul, bør virksomheder sikre sig, at deres ansættelseskontrakter er formuleret korrekt.
 [Højesterets domme af 22. november 2017 i sagerne 321/2016 og 44/2017]


text:
SKM2014.430.BR
 Retten i Næstved, BS 17-447/2013 og BS 17-448/2013
 Grundforbedring, varmeforsyning, stikledninger
 Sagerne angik, hvorvidt sagsøgerne var berettigede til yderligere fradrag for forbedringer efter vurderingslovens dagældende §§ 17-18 for udgifter til anlæg af varmeforsyningsanlæg internt på ejendommene (hver ca. 38.000 m2).
 Sagsøgerne fik ikke medhold i, at sagsøgerne var berettigede til yderligere fradrag for forsyningsledninger. Retten fandt, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens vurdering og lagde her vægt på, at de omtvistede forsyningsledninger var etableret til brug for ejendommenes aktuelle byggeri, idet forsyningsledningerne nøje fulgte byggeriets udformning og behov.
 H1 Boligforening, afd. A
 H1 Boligforening, afd. B
 (Kammeradvokaten v/ adv.fm. Amalie Giødesen Thystrup
 Disse sager, der i medfør af retsplejelovens § 254 er forberedt og forhandlet sammen, drejer sig om, hvorvidt to afdelinger i et boligselskab er berettiget til fradrag i grundværdien efter den dagældende vurderingslovs § 17, for udgifter til anlæg af varmeforsyningsanlæg.
 H1 Boligforening, afd. A har påstået, at sagsøgte, Skatteministeriet, skal anerkende, at afd. A i henhold til vurderingslovens § 17 er berettiget til et større fradrag i grundværdien for forbedringer ved vurderingen for årene 2001, 2002 og 2004 af ejendommen beliggende ...1 og ...2, end 210.000 kr. for udgifter til anlæg af varmeforsyningsanlæg, og at den beløbsmæssige opgørelse hjemvises til vurderingsmyndighederne
 H1 Boligforening, afd. B har påstået, at sagsøgte skal anerkende, at afd. B i henhold til vurderingslovens § 17 er berettiget til et større fradrag i grundværdien for forbedringer ved vurderingen for årene 2001, 2002 og 2004 af ejendommen beliggende ...3, end 153.000 kr. for udgifter til anlæg af varmeforsyningsanlæg, og at den beløbsmæssige opgørelse hjemvises til vurderingsmyndighederne
 Sagsøgte har over for begge sagsøgernes påstande nedlagt påstand om frifindelse.
 I to kendelser, der begge blev afsagt den 21. december 2012, traf Landsskatteretten med enslydende begrundelser bestemmelse om at sagsøgerne, efter den dagældende vurderingslovs § 17, kunne fradrage henholdsvis 210.000 kr. og 153.000 kr. for etablering af varmeforsyningsledninger.
 Af den afgørelse, der vedrører afd. B fremgår blandt andet følgende:
 Klagen vedrører genoptagelse af ansættelsen af fradrag for forbedringer for vurderingsårene 2001, 2002 og 2004. Der klages over, at Vurderingsankenævnet ikke har godkendt samtlige af de af klagerens repræsentant påståede fradrag for en række byggemodningsudgifter.
 Vurderingsankenævnet har godkendt fradrag for forbedringer med 6.135.800 kr.
 Ejendommen er beliggende ...3. Klageren har ved skøde erhvervet ejendommen, en ubebygget grund, fra Kommunen til overtagelse pr. 1. august 1988 for en købesum stor 1.525.200 kr. svarende til 40 kr. pr. m2
 Grundarealet udgør henhold til oplysningerne i Bygnings- og Boligregisteret 38.130 m2, hvorpå der i 1989 er opført i alt 92 boliger og 1 fælleshus.
 Af skødets pkt. 3 fremgår følgende:
 l købesummen er ikke indeholdt byggemodningsomkostninger, idet byggemodningen af arealet foretages af køberen selv, der også afholder samtlige hermed forbundne udgifter
 Grundværdien for klagerens ejendom i de påklagede genoptagelsesår er som følger:
 13.642.300 kr.
 14.914.100 kr.
 Området er omfattet af lokalplan nr. xxx fra december 1982. Af lokalplanen fremgår bl.a., at der udlægges arealer til veje, herunder adgangsveje samt vej- og parkeringsareal og at der udlægges areal


text:
til mindst 1 1/2 parkeringsplads pr. bolig.
 Klageren har i forbindelse med sagens behandling indsendt dokumentation i form af skøde og skema 2 (ansøgning om godkendelse af anskaffelsessummen før byggeriets påbegyndelse til almennyttigt boligbyggeri og ungdomsboliger i henhold til lov om boligbyggeri).
 I skema 2 er de projekterede udgifter opregnet i hovedposter såsom grundudgifter, omkostninger og håndværkerudgifter med dertilhørende underposter, eksempelvis ingeniør og arkitekt.
 Som dokumentation vedrørende etablering af vandforsyningsanlæg er vedlagt vandledningskort. Udgiften til etablering heraf er opgjort på baggrund af en a conto opgørelse fra G1 VVS med posten "Vandledning i jord", som udgør 249.980 kr.
 Det fremgår samtidig af sagens oplysninger, herunder oplysninger fra vandværket, G2 Forsyning A/S, og ledningskort fra vandværket, at klageren fra hovedledningen beliggende i ... har bekostet en ledning, som løber i skellet mellem de to naboejendomme, som tillige ejes af klageren. Ledningen forgrener sig ud til klagerens ejendom og de to naboejendomme, og ender i fælleshuset på de tre ejendomme, hvorfra vandet fordeles ud til de enkelte boliger på ejendommene.
 Som dokumentation for varmeforsyningsanlæg er vedlagt ledningskort. Udgiften til etablering heraf er opgjort på baggrund af en a conto opgørelse fra G1 VVS med posten "Præisoleret varmerør i jord", som udgør 716.400 kr.
 Det fremgår af sagens oplysninger, herunder oplysninger fra G3 Varmeværk og ledningskort fra varmeværket, at varmeværket fra hovedledningen beliggende mellem ... og ... har trukket og bekostet en ledning, som løber i skellet mellem de to naboejendomme, som tillige ejes af klageren. Ledningen forgrener sig ud til klagerens ejendom og de to naboejendomme, og ender i fælleshuset på de tre ejendomme, hvorfra varmen fordeles ud til de enkelte boliger på ejendommene.
 Udgiften til projektering og tilsyn er opgjort som 10 % af de af klagerens repræsentant opgjorte udgifter til parkeringspladser, vand- og varmeforsyningsanlæg samt stikledninger.
 Vurderingsankenævnet godkendte skønsmæssigt udgifter til varmeforsyningsanlæg som værende fradragsberettiget med 153.000 kr., jf. vurderingslovens §§ 13, 17 og 18. Som begrundelse er anført:
 Det fremgår af SKM2009.323.VLR, at dokumenterede anlægs- og tilslutningsafgifter, som konkret sikring af fjernvarmeforsyningen til ejendommen, er fradragsberettiget. Der er i dommen tale om en parcelhusgrund i en udstykning. Ifølge de tegninger, som varmeværket har tilsendt, er der lagt varmeforsyningsnet til hovedhane, som er anlagt ved ...4, bebyggelsens fælleshus. Ifølge varmeværkets oplysninger, har varmeværket anlagt og bekostet denne udgift. Herfra har klager kunnet trække varmeforsyning til de enkelte huse i bebyggelsen.
 Klager har ifølge bilag haft en udgift for tilslutningsafgift på kr. 204.438, for hvilke der er indrømmet fradrag.
 Det fremgår af bilaget fra G1 VVS, som forefindes i sagen, at der er anlagt varmeforsyning i terræn. Under henvisning til bilaget samt under hensyntagen til storparcellens størrelse og praksis finder Vurderingsankenævnet det sandsynliggjort, at en del af den hermed forbundne udgift kan henføres til et varmeforsyningsanlæg, som har karakter af hovedanlæg.
 Vurderingsankenævnet mener således, at der kan indrømmes et skønsmæssigt fradrag for intern varmeforsyning på kr. 153.000.
 Klagerens repræsentant har fremsat påstand om fradrag for følgende udgifter; ...
 Varmeforsyning 716.400 kr.
 Det er fast antaget, at udgifter til etablering af forsyningsanlæg


text:
er grundforbedrende og dermed omfattet af vurderingsloven § 17, jf. Landsskatterettens kendelser af 26. marts 1986 og SKM2008.143.LSR, hvor Landsskatteretten anså udgifter til etablering af varmeforsyningsanlæg i en parcelhusudstykning for fradragsberettigende. Af nyere praksis kan henvises til Landsskatterettens kendelser vedrørende ... (SKM2009.70.LSR), ... (afsagt 29. maj 2009 - ikke offentliggjort) og ... (afsagt 20. januar 2010 - ikke offentliggjort), hvoraf de to sidstnævnte er storparceller ligesom klagers.
 Det gøres i overensstemmelse med nævnte praksis gældende, at etablering af forsyningsanlæg på storparcellen har haft til formål som hovedanlæg at betjene flere, og at anlæggene derfor har virket værdiforøgende på grunden i ubebygget stand. De afholdte udgifter må følgelig berettige til fradrag i grundværdien for forbedringer.
 Som det fremgår af varmeledningskortene (bilag 7), er varmeledningsnettet på grunden ganske omfattende og må betegnes som et hovedanlæg til betjening af flere i tilfælde af udstykning.
 Delvist i overensstemmelse hermed har Vurderingsankenævnet anerkendt, at der for en mindre del af ledningsnettet er tale om et hovedanlæg til betjening til flere, ligesom vurderingsankenævnet har anerkendt, at udgiften til etablering heraf er afholdt af klager.
 Ankenævnet har dog alene skønnet at udgifterne til etablering af anlægget har udgjort kr. 153.000, og der er derfor alene indrømmet et fradrag af denne størrelse. Det øvrige ledningsnet har ankenævnet tilsyneladende skønnet udelukkende at udgøre stikledninger til de enkelte boliger.
 At dette er tilfældet bestrides fra klagers side, og det gøres gældende, at der intet sagligt grundlag er for Vurderingsankenævnets betragtning, jf. således i overensstemmelse hermed afgørelsen SKM2009.323.VLR, hvori der netop blev godkendt fradrag for byggemodningsudgifter som også var en fordelingsledning rundt i udstykningen. Det er således alene den sidste del af ledningsnettet (stikledningen til de enkelte boliger), der ikke efter nuværende praksis indrømmes fradrag for.
 Klager har afholdt udgifter på i alt kr. 716.400 til etablering af varmeforsyningsanlægget på ejendommen, jf. således a conto opgørelsen fra G1 VVS af den 28. august 1989 (bilag 6). Heraf fremgår det, at klager har afholdt udgifter på kr. 587.213 tillagt moms på kr. 129.187 i alt kr. 716.400 til "præisoleret varmerør i jord". Af samme opgørelse fremgår det desuden, at klager tillige har afholdt udgifter på kr. 1.806.448 inkl. moms til "Varmeledning+ varme i boliger".
 Der er således sket en opsplitning af udgiften i en del, der vedrører grunden og en del, der vedrører bebyggelsen.
 Det gøres derfor gældende, at klager har dokumenteret udgiftens afholdelse såvel som dens størrelse, og der skal derfor indrømmes fradrag for udgifter på 716.400 til etablering af internt hovedvarmeforsyningsanlæg.
 Videre har repræsentanten den 11. juli 2012 anført:
 Kontorets indstilling har været i erklæring i SKAT, og herefter er klagerens repræsentant fremkommet med følgende bemærkninger den 11. oktober 2012:
 Ved den fremsendte kontorindstilling af 18. september 2012 indstiller Landsskatterettens kontor, at fradraget for udgifter til anlæg af hovedvarmeledninger internt på storparcellen nedsættes til 0 kr.
 Landsskatterettens kontor synes at være baseret på følgende forhold:
 Der er ikke andre hovedledninger på grunden, end den af forsyningsselskabet anlagte
 Klager har ikke betalt for forsyningsselskabets anlæg af den pågældende ledning
 For så


text:
vidt angår pkt. 1 gøres det gældende, at Landsskatterettens kontor med denne kontorindstilling anlægger særdeles indskrænkende fortolkning af, hvilke ledninger, der kan betegnes som hovedledninger. Ifølge den gængse definition er en forsyningsledning på en storparcel en hovedledning og dermed fradragsberettigende, når den kan forsyne flere dele selvstændige ejendomme i tilfælde af storparcellens udstykning i flere selvstændige ejendomme.
 Varmeledningerne anlagt af klager følger mere eller mindre den interne vej rundt på storparcellen, og forestiller man sig, at storparcellen blev udstykket i mindre, selvstændige ejendomme for eksempel således at storparcellen blev udmatrikuleret i selvstændige ejendomme med grundarealer svarende til de dele af storparcellen hvorpå der i dag er opført bygninger, ville ledningerne helt åbenlyst tjene flere ejendomme. De udgør derfor hovedledninger, hvorfor klager har krav på at blive tildelt et fradrag i grundværdien svarende til de afholdte udgifter til anlæg af ledningerne.
 Det forhold, at der midt på grunden er et fælleshus, hvorfra ledningen fra forsyningsselskabet ledes videre ud i de af klager anlagte hovedledninger ændrer ikke herpå, idet det afgørende ene og alene er, om ledningerne i jorden kan benyttes af flere i tilfælde af udstykning. I modsat fald tages der hensyn til ejendommen i bebygget stand, hvilket er i strid med vurderingsloven, hvorefter genstanden for vurdering er grunden i ubebygget stand.
 Der kan i den forbindelse ligeledes henvises til Landsskatterettens kendelse af 31. marts 2011 vedr. ... (j.nr. 08-00571), hvor der blev godkendt fradrag på 250.000 kr. for anlæg af de interne fjernvarmeledninger, der var ført rundt på grunden efter et centralt placeret centralvarmeanlæg. Kontorets indstilling i nærværende sag er dermed i strid med Landsskatterettens hidtidige praksis.
 For så vidt angår ovennævnte pkt. 2 er det dokumenteret ud over enhver tvivl, at klager har afholdt udgiften til anlæg af de markerede ledninger, idet det fremgår af pkt. 3 i skødet, at "i købesummen er ikke indeholdt byggemodningsomkostninger, idet byggemodningen af arealet foretages af køberen selv, der også afholder samtlige hermed forbundne udgifter.
 Det er muligt, at kontoret som anført i indstillingen ikke finder, at klager har afholdt grundforbedrende udgifter i overensstemmelse med påstandsbeløbet. I så fald må Landsskatteretten i overensstemmelse med vurderingsvejledningen ansætte fradraget skønsmæssigt.
 Efter fast praksis anses udgiften til vejanlæg som en byggemodningsudgift, der tages i betragtning ved grundværdiansættelse, og som efter sin art kan medføre fradrag i grundværdien. Det er dog kun udgifter, som vedrører det egentlige vejanlæg, som kan begrunde fradrag; andre udgifter som er forbundet med en udstykning, f. eks. til belysning, afmærkning og vejskilte, gives der ikke fradrag for.
 Retten lægger på baggrund af Vurderingsankenævnets skøn vedrørende hovedanlægsbetragtningen og efter en konkret vurdering til grund, at der er anlagt et internt varmeforsyningsanlæg på klagerens ejendom, der har bevirket en værdistigning af grunden i ubebygget stand, og således ville kunne være fradragsgivende, jf. vurderingslovens §§ 13, 17 og 18.
 Da der ikke foreligger dokumentation for størrelsen af de afholde udgifter må fradraget bero på et skøn, jf. SKM2004.162.HR.
 Vurderingsankenævnet fastsatte udgiften for etablering af varmeforsyning til 153.000 kr. Landsskatteretten er af den opfattelse, at det


text:
af Vurderingsankenævnet udøvede skøn ikke skal tilsidesættes.
 Ved vurderingen heraf har retten lagt vægt, at der henvises til poster i en a ́conto begæring uden specifikation af, hvad posterne dækker over.
 Stikledninger- vand og varme
 Der er ikke afgivet parts- eller vidneforklaringer.
 Sagsøgerne har til støtte for de nedlagte påstande gjort gældende, at Landsskatteretten har lagt til grund, at der er anlagt et internt varmeforsyningsanlæg på sagsøgernes ejendomme, der har bevirket en værdistigning af grunden i ubebygget stand. De afholdte udgifter kan således være fradragsgivende efter vurderingslovens §§ 13, 17 og 18. Det fremgår af kendelserne i de to sager, at Landsskatteretten ikke har fundet grundlag for at tilsidesætte Vurderingsankenævnets skøn, hvorefter de fradragsberettigede beløb udgør 210.000 kr. og 153.000 kr. Begrundelsen i de to sager er identisk og der ydes et fradrag på henholdsvis på kr. 210.000 og kr. 153.000.
 Retsgrundlaget er vurderingslovens § 17. Det overordnede formål med § 17 er, at der skal ske friholdelse af grundforbedringer for beskatning. Dette har været formålet med loven siden indførelsen i 1922. Formålet er ad denne vej, at fremme, at der sker grundforbedringer. Efter § 17 kræves, at det pågældende forhold medfører en værdiforøgende forbedring af grunden. Det følger af SKM2012.350.HR, at der som hovedregel skal være tale om en foranstaltning af materiel karakter. Højesteret har i afgørelsen gengivet i SKM2006.427.HR, udtalt, at det ikke fremgår af ordlyden, hvad der nærmere skal forstås ved grundforbedringer. Retsgrundlaget er endvidere beskrevet i "Den juridiske vejledning" 2013-2 H.A.3.3.
 Afgørelsen gengivet i SKM2009.323.VLR vedrører fradragsret som grundforbedring for udgifter i forbindelse med tilslutning til et fjernvarmeværk. Skatteministeriet havde procederet på, at nægtelsen af at anse udgifterne for grundforbedringer støttedes af administrativ praksis. Landsretten afviste at lægge vægt herpå. Det anføres i "Den juridiske vejledning" 2013-2 H.A.3.3, at byggemodningsudgifter anses for at være en grundforbedring. Udgifter til varmeforsyningsanlæg er netop en del af eller en forudsætning for byggemodning. I "Den juridiske vejledning" 2013-2 er anført om den nævnte afgørelse SKM2009.323.VLR, at det er muligt af få et fradrag i grundværdien for forbedringer, selv om udgiften afholdes i forbindelse med byggeriet (tilslutningsafgift), og at dette skulle være ny praksis.
 Fradrag for grundforbedring kan således ikke nægtes i nærværende sag med den begrundelse, at udgiften sker med henblik på byggeri. Reglerne om grundforbedring er ophævet ved lov nr. 925 af 18. september 2012. Ophævelsen har ikke betydning for disse sager, men i bemærkningerne til lovforslaget om ophævelsen var anført, at de nu ophævede regler var vanskelige at administrere for såvel borgerne som SKAT. Det anførtes, at dette skyldtes flere forhold. Der manglede således i lovgivningen en klar definition af, hvilke udgifter, der kunne omfattes. Det var endvidere uklart, hvordan og hvornår de pågældende udgifter skulle kunne dokumenteres. Det var endvidere anført, at der var tale om et kompliceret regelsæt, og at en uensartet administration i den tidligere vurderingsorganisation bevirkede, at der rundt omkring i landet kunne findes mange udstykninger, hvor det var uklart om grundforbedringsfradraget var fastsat korrekt. Det fremgår således, at lovgiver og Skatteministeriet var af


text:
den opfattelse, at der var tale om et uklart og mindre forståeligt regelsæt. Lovgiver og Skatteministeriet har uanset, at vurderingsloven har rødder tilbage til 1922 undladt at sørge for, at reglerne blev gjort klare og forståelige. Den usikkerhed, der således er knyttet til beregningen af grundforbedringsfradraget må komme sagsøgte til skade.
 Det kan lægges til grund, at der er enighed om, at betingelsen i § 17 om, at der skal være tale om en værdiforøgende forbedring af materiel karakter er opfyldt, og at der er enighed om, at udgifterne til det interne varmeforsyningsnet er bekostet af sagsøger. Det er ikke i kendelserne oplyst, hvilke del af forsyningsnettet Vurderingsankenævnet og Landsskatteretten har anset for et hovedanlæg. Dette er derimod sket i svarskriftet. Der løber en varmeledning tværs gennem ejendommen. Denne ledning er anlagt af varmeværket uden beregning og er ikke er en del af sagen. Fra varmeværkets ledning har grundejeren selv betalt for at få anlagt varmeledninger rundt på grunden. Sagsøgerne gør gældende, at ingen dele af de anførte ledninger går ind til de enkelte ejendomme og er således ikke stikledninger. Det er sagsøgernes hovedanbringende, at der er tale om et hovedanlæg, idet det vil kunne tjene flere ejendomme i tilfælde af ejendommens udstykning. Varmeledningerne følger i store træk de interne veje på storparcellen. Sagsøger har beregnet, at omkostningerne til at anlægge hovedanlægget på udførelsestidspunkt i 1989 androg kr. 725.240. Dette underbygger, at skønnene på kr. 210.000 og kr. 153.000 fører til et åbenbart urimeligt resultat og må tilsidesættes. Sagen bør derfor hjemvises i overensstemmelse med den nedlagte påstand.
 Landsskatteretten har pligt til selv, at skønne over de fradragsberettigede udgifter og foretage en tilbundsgående kontrol af vurderingsmyndighedernes skøn. For domstolene er retsstillingen således, at domstolene kun vil tilsidesætte et skøn hvis det er udøvet på et forkert eller ufuldstændigt grundlag eller fører til et åbenbart urimeligt resultat. Udgangspunktet for domstolene vil således være, at skønnet ikke tilsidesættes, men det er ikke udgangspunktet for Landsskatteretten. Da Landsskatteretten i forbindelse med disse sager med urette har valgt et domstolslignende udgangspunkt bør sagen allerede af denne grund hjemvises.
 Vedrørende hovedanlæg udtalte Højesteret i SKM2013.369.HR, at der efter skattemyndighedernes langvarige praksis gives fradrag for vej- og forsyningsanlæg mv. i f.eks. et traditionelt parcel- eller rækkehuskvarter i reglen kun for udgifter til anlæg uden for den pågældende grund, mens udgifter til anlæg samt til pladsbelægning mv. på selve grunden anses for at være en del af byggeomkostningerne. Der gives således fradragsret for kloak frem til skel, men ikke fra skel til hus. Fra denne hovedregel gælder efter skattemyndighedernes praksis en undtagelse for større ejendomme udlagt til f.eks. tæt, lav bebyggelse med andelsboliger, idet der for sådanne ejendomme kan gives fradrag for udgifter til hovedanlæg, der betjener en større del af ejendommen. Baggrunden herfor er, at der alternativt ved en udstykning til f.eks. traditionel rækkehusbebyggelse ville være fradragsret for udgifter til fællesanlæg, som befinder sig uden for de enkelte udstykkede ejendommes skel.
 Det gøres gældende, at den omtvistede del af ledningsnettet er omfattet af den definition på


text:
et fradragsberettiget hovedanlæg som Højesteret har fastslået er en del af dansk ret. Ledningerne svarer til den typiske hovedledning i parcelhusudstykninger, som man i praksis giver fradrag for ud fra hovedanlægssynspunktet. Ud fra en forvaltningsretlig lighedsgrundsætning, må der således også ydes fradrag i dette tilfælde.
 Den nedlagte påstand omfatter det tilfælde, hvor retten finder, at den omtvistede del af forsyningsnettet er fradragsberettiget som en del af hovedanlægget, idet dette medfører et yderligere fradrag, hvor den beløbsmæssige opgørelse skal foretages af vurderingsmyndighederne.
 Byretten har i en dom af 4. november 2013 (SKM2013.819.BR) udtalt, at kloakledninger markeret med gult på bilaget til dommen betjener husnumrene 9, 11 og 13. Den må således karakteriseres som en hovedledning, der i tilfælde, hvor der var sket udstykning, ville kunne betjene flere ejendomme på tilsvarende vis, som de med grønt markerede ledninger. Det fremgår tilsvarende, at de i denne sag omtvistede ledninger betjener flere boliger og således er hovedanlæg efter den anførte afgrænsning. Dommen støtter således i det hele sagsøgernes standpunkt i nærværende sag. Byretten har afsagt en tilsvarende dom om vejanlæg. Denne dom er gengivet i SKM2013.845.BR.
 Landsskatterettens kendelser er ikke i overensstemmelse med Landsskatterettens egen praksis, der er stadfæstet ved SKM2013.369.HR, med hensyn til hvilke ledninger, der kan anses for at være en del af et hovedanlæg. Landsskatteretten har således i en lang række tilfælde anerkendt ledninger som del af et hovedanlæg uanset, at der var tale om en sammenhæng med det konkrete byggeri.
 Sagsøgte har til støtte for påstandene om frifindelse gjort gældende, at sagsøgerne ikke har godtgjort, at der er grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens skøn. Sagsøgerne er ikke berettigede til yderligere fradrag i grundværdierne for etablering af fjernvarmeledninger efter vurderingslovens dagældende § 17. Det fremgår ikke af ordlyden af vurderingslovens § 17, hvad der skal forstås ved grundforbedringer. Det antages i praksis, at en grundforbedring er en foranstaltning af materiel karakter, som har øget den almindelige handelsværdi af grunden i ubebygget stand og har ændret grundens beskaffenhed. Der kan opnås fradrag for udgifterne til et forsyningsanlæg, der er anlagt internt på en ejendom, såfremt anlægget medfører en forøgelse af værdien af grunden i ubebygget stand, jf. vurderingslovens § 17 og § 18 sammenholdt med § 13, stk. 1. Hovedledninger anlagt internt på en grund vil således kunne medføre fradrag, hvis de har en selvstændig værdi uafhængig af den konkrete bebyggelse.
 Af retspraksis følger også, at det påhviler sagsøgeren at godtgøre, at en foranstaltning har medført en forøgelse af grundens værdi i ubebygget stand. Denne bevisbyrde har sagsøgerne i nærværende sag ikke løftet. Praksis vedrørende vej- og forsyningsanlæg er sammenfattet i SKATs juridiske vejledning 2013-2, afsnit H.A.3.3.2. Det fremgår heraf, at udgangspunktet er, at der ikke indrømmes fradrag i grundværdien for anlæg internt på ejendommen, som fx vej- og forsyningsanlæg. Arbejder på ejendommen henregnes således som udgangspunkt til byggeomkostningerne. Hovedanlægsbetragtningen er således en undtagelse til det ovennævnte udgangspunkt. Denne betragtning finder anvendelse ved større ejendomme, og hovedanlægsbetragtningen medfører ikke, at ethvert anlæg på sådanne ejendomme er fradragsberettiget. Myndighedernes praksis er anerkendt af


text:
Højesteret, jf. herved SKM2013.369.HR. Højesteret fastslår, at skattemyndighedernes praksis har hjemmel i loven. Der er således ikke tale om, at Højesteret indfører nye eller udvidede kriterier for, hvornår noget kan karakteriseres som et hovedanlæg. Sagsøgerens udlægning af SKM2013.369.HR, hovedanlægsbetragtningen og Landsskatterettens praksis bestrides. Højesteret har fastslået, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens vurdering, der var baseret på den af Højesteret i SKM2013.369.HR, anerkendte praksis og de principper, den hviler på. Det følger af afgørelsen gengivet i SKM2013.879.HR, at der ikke er tale om et hovedanlæg, blot fordi anlægget i tilfælde af en fiktiv udstykning i mindre grunde vil betjene mere end en af disse grunde.
 Afgørende er, om anlæggene har en selvstændig værdi for grundene, eller om de efter deres karakter er knyttet så tæt til byggeriet, at anlægget kun har en reel værdi i forbindelse med dette. Er sidstnævnte tilfældet, berettiger udgiften ikke til fradrag. Ved bedømmelsen af, om et anlæg har selvstændig værdi for den ubebyggede grund lægges efter retspraksis vægt på anlæggets placering i forhold til den opførte bebyggelse. Det har ikke afgørende betydning for hovedanlægsbetragtningens anvendelse, om anlæggene vil kunne tjene flere ejendomme i tilfælde af ejendommenes udstykning.
 Landsskatterettens skøn kan alene tilsidesættes, hvis det er foretaget på et forkert grundlag eller er åbenbart urimeligt. Bevisbyrden herfor påhviler sagsøgerne. Det gøres gældende, at sagsøgerne ikke har godtgjort noget grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens skøn i de to kendelser. Sagsøgerne har ikke godtgjort, at samtlige af de omtvistede ledninger har medført en forøgelse af grunden i ubebygget stand Det kan konstateres, at de omtvistede ledninger har en meget nær sammenhæng med byggeriet på ejendommen. Ledningerne må anses som en integreret del af byggeriet. Ledningerne følger nøje byggeriet og er dermed så nært knyttet til byggeriet, at udgifterne hertil må betragtes som en del af byggeomkostningerne. Der er tale om et ledningsnet, der er anlagt på en sådan måde, at det præcis kan tjene de enkelte bygninger eller boliger. Det gøres derfor gældende, at det konkrete forsyningsanlæg er så nært knyttet til byggeriet, at det ikke har nogen selvstændig værdi for grunden i ubebygget stand, men alene har værdi i forbindelse med det konkrete byggeri. Forsyningsledningerne er derfor ikke hovedledninger og berettiger derfor ikke til fradrag efter vurderingslovens dagældende § 17.
 Sagsøgernes påstand for Landsskatteretten var, at udgifterne til etablering af de omhandlede ledninger udgjorde henholdsvis 663.600 kr. og 716.400 kr. Dette støttede sagsøgeren på en beregning foretaget af sagsøgeren selv. I stævningen har sagsøgeren imidlertid gjort gældende, at udgifterne udgjorde henholdsvis 725.240 kr. og 873.721 kr. Dette støtter sagsøgeren også på en beregning, der er foretaget af sagsøgeren selv. Det bemærkes således, at beregningen afviger væsentligt i forhold til den tidligere beregning ikke bare i forhold til beløbets størrelse, men også i forhold til valg af materialer, antal rør m.v. Heri ligger en usikkerhed. Under alle omstændigheder støtter sagsøgerne deres påstand på et af sagsøgerne ensidigt, indhentet og beregnet estimat over anlægsudgifterne. Dette estimats usikkerhed tydeliggøres ved, at sagsøgerens tidligere estimat divergerer væsentligt både


text:
med hensyn til, hvilke opgaver der påstås udført, og med hensyn til den samlede pris. De oplysninger, som sagsøgerne bygger deres påstande på, er således behæftet med en sådanne usikkerheder, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte Landsskatterettens skøn.
 Af den nu ophævede vurderingslovs § 17, fremgik blandt andet, at der ved vurderingen af grundværdien blev givet fradrag for forbedringer, der bevirkede en stigning af i grundværdien.
 Skattemyndighedernes praksis vedrørende bestemmelsen er blandt andet gengivet i Den Juridiske Vejledning 2013-2, afsnit H.A.3.3.2, hvoraf fremgår, at der som hovedregel kun gives fradrag for udgifter til anlæg af vej- og forsyningsanlæg uden for ejendommen. Det fremgår endvidere, at såfremt ejendommen er så stor, at det vil være naturligt, at betragte en del af de på ejendommen værende vej- og forsyningsanlæg som et hovedanlæg til betjening af de enkelte dele af ejendommen i tilfælde af udstykning, kan der undtagelsesvist være grundlag for at give fradrag tillige for sådanne anlæg. Højesteret har i afgørelsen, der er gengivet i SKM2013.369.HR, fastslået at denne praksis har hjemmel i loven.
 Efter bevisførelsen lægger retten til grund, at de i sagen omhandlede forsyningsledninger er etableret til brug for ejendommens aktuelle byggeri, og at den omtvistede del af ledningsnettet nøje og med stor præcision følger byggeriets udformning og behov. Ledningsnettet kan derfor ikke anses for at udgøre et hovedanlæg, der ville kunne betjene flere ejendomme i tilfælde af ejendommens eventuelle udstykning.
 På denne baggrund, og da der ikke i øvrigt er anført omstændigheder, der giver grundlag for at tilsidesætte den af Landsskatteretten foretagne vurdering, tager retten sagsøgtes frifindelsespåstande til følge.
 Med sagens omkostninger forholdes som nedenfor bestemt. Beløbene, der er fastsat under hensyn til sagens forløb, genstand og karakter, indeholder udgifter til advokatbistand og til udarbejdelse af materialesamling.
 H1 Boligforening, afdeling A, skal inden 14 dage betale 25.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøgte.
 H1 Boligforening, afd. B, skal inden 14 dage betale 25.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøgte.


text:
14-01-2020 | Skatter og afgifter
 Ved den afsagte dom i dag (BS-24103/2019-HJR) har Højesteret ændret Vestre Landsrets dom af den 8. maj 2019, offentliggjort som SKM2019.316, og givet skatteyder dom for, at denne har krav på omvalg i sin selvangivelse for indkomståret 2010.
 Sagen blev oprindeligt anlagt den 5. juli 2017 ved Retten i Horsens og blev efterfølgende ved Højesterets kendelse af den 4. juli 2018 henvist til behandling ved Vestre Landsret som 1. instans.
 I den pågældende sag havde skattemyndighederne helt tilbage i 2012 ændret skatteyderens skatteansættelse for indkomståret 2010, idet skattemyndighederne nægtede den pågældende skatteyder fradrag for tab på nogle unoterede aktier. Skatteyderens revisor anmodede herefter om omvalg af den foretagne indkomstdisponering i det pågældende indkomstår, idet skatteyderen havde placeret nogle optagne lån i virksomhedsordningen under netop den forudsætning, at det selvangivne tab på de unoterede aktier ville begrænse dennes skattebetaling.
 Dette blev afslået af skattemyndighederne.
 Den efterfølgende domstolssag vedrørte herefter helt overordnet spørgsmålet om, hvorvidt skatteyderen havde krav på omvalg i henhold til skatteforvaltningslovens § 30, stk. 1, således at omtalte lån, der ved selvangivelsen for indkomståret 2010 blev placeret i virksomhedsordningen, i stedet kunne placeres i privat regi.
 I sagen var det indledningsvis nødvendigt at få afgjort fortolkningen af bestemmelsen i skatteforvaltningslovens § 30, stk. 1. Ved kendelse af 4. juli 2018, hvor Højesteret henviste sagen til behandling for Vestre Landsret, fastslog Højesteret følgende:
 ”Højesteret finder på det foreliggende grundlag, at sagen rejser et principielt spørgsmål om anvendelsesområdet for skatteforvaltningslovens § 30, som der må antages at være et væsentligt behov for at få afklaret. Højesteret finder på den baggrund, at sagen har en sådan generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen, at betingelserne i retsplejelovens § 226, stk. 1, for henvisning til behandling ved landsretten er opfyldt.”
 Vestre Landsret (og tidligere SKAT og Landsskatteretten) fandt, at skatteforvaltningslovens § 30, stk. 1 måtte forstås således, at en forudsætning for omvalg var, at der var en direkte sammenhæng mellem det valg, som skatteyderen havde truffet og den ændring i ansættelsen, som skattemyndighederne efterfølgende har foretaget. Skatteministeriet procederede herpå i sagen for Højesteret.
 For Højesteret procederede advokat Leo Jantzen på vegne af skatteyderen for, at der ikke i ordlyden af skatteforvaltningslovens § 30, stk. 1 eller dennes forarbejder var holdepunkter for at stille krav om en direkte sammenhæng mellem det valg, som skatteyderen havde truffet, og den ændring i ansættelsen, som skattemyndighederne efterfølgende har foretaget. Det blev gjort gældende, at bestemmelsen måtte forstås således, at det alene kunne kræves, at den ændrede ansættelse havde betydning for valget, og at valget som følge heraf havde fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser.
 Højesterets flertal på fire dommere gav skatteyderen medhold i sin fortolkning med følgende bemærkninger:
 ”Vi finder, at der ikke er holdepunkter i ordlyden af skatteforvaltningslovens § 30 eller i bestemmelsens forarbejder for at stille krav om en direkte sammenhæng mellem det valg, skatteyderen har truffet, og den ændring i ansættelsen, som skattemyndighederne efterfølgende har foretaget. Det bemærkes i den forbindelse, at der i forarbejderne tales om, at skattemyndighederne ved den ændrede


text:
ansættelse ”tilsidesætter selvangivelsen” og ikke enkelte poster i denne. Det bemærkes også, at det eksempel, der er anført på bestemmelsens anvendelsesområde, efter sin formulering alene kan anses som en illustration af bestemmelsens anvendelsesområde og ikke som tilsigtende en afgrænsning af anvendelsesområdet.
 Vi finder, at de ”urimelige” skattemæssige konsekvenser, som forarbejderne henviser til, omfatter mere end de tilfælde, hvor der en direkte sammenhæng mellem det forhold, som ansættelsesændringen angår, og selvangivelsesvalget. Efter lovens ordlyd kan det således alene kræves, at den ændrede ansættelse ”har betydning for valget, og valget som følge heraf har fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser”.
 Vi finder herefter, at denne del af betingelserne i skatteforvaltningslovens § 30 er opfyldt i den konkrete sag."
 Vedrørende den konkrete sag gjorde Skatteministeriet gældende, at betingelserne i skatteforvaltningslovens § 30, stk. 1 for selvangivelsesomvalg ikke var opfyldte. Dette med henvisning til, at der ikke var den fornødne sammenhæng mellem den foretagne ansættelsesændring og den placering af lån i virksomhedsskatteordningen, som skatteyderen ønskede omvalg af.
 Heroverfor blev det gjort gældende, at den pågældende skatteyder havde krav på omvalg efter skatteforvaltningslovens § 30, stk. 1, da skattemyndighedernes forhøjelse af den i sagen omhandlende aktieindkomst for indkomståret 2010 netop på afgørende måde ændrede forudsætningerne for skatteyders indlæggelse af den private gæld i virksomhedsordningen.
 I den pågældende sag udtalte Højesterets flertal følgende:
 ”Efter en samlet vurdering af [skatteyders] revisors anmodning af 26. november 2012 om omvalg og revisors forklaring i landsretten lægger vi til grund, at placeringen af lånene i virksomhedsordningen skete under den forudsætning, at det selvangivne tab på unoterede aktier ville begrænse [skatteyders] skattebetaling. Denne skattebetaling var en følge af, at placeringen af lånene i virksomhedsordningen udløste en skattepligtig hævning i virksomhedsordningen. Formålet med den oprindelige placering af lånene var at udnytte den højere skatteværdi af rentefradraget, der på daværende tidspunkt kunne opnås i virksomhedsordningen.
 Vi finder herefter, at [skatteyder] har godtgjort, at ansættelsesændringen havde betydning for hans valg på selvangivelsen, og at valget som følge af ansættelsesændringen har fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser. [Skatteyder] har derfor krav på omvalg efter skatteforvaltningslovens § 30.”
 Som det fremgår af ovenstående, lagde Højesteret således afgørende vægt på, at en ansættelsesændring gennemført af skattemyndighederne havde betydning for den pågældende skatteyders valg på selvangivelsen, og at dette valg – som følge af ansættelsesændringen – fik utilsigtede skattemæssige konsekvenser for skatteyderen.
 Med Højesterets dom er det nu fastslået, at omvalg efter skatteforvaltningslovens § 30, stk. 1 alene forudsætter, at den ændrede ansættelse havde betydning for valget, og at valget som følge heraf havde fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser.
 Såfremt du måtte blive involveret i en skatte- eller afgiftssag og ønsker en vurdering af denne eller en anden skatte- eller afgiftsmæssig problemstilling, herunder omvalg af indkomstdispositioner, er du altid meget velkommen til uforpligtende at kontakte os.
 Skattesager vindes med strategi
 Leder af TVC Advokatfirmas skatteafdeling, Torben Bagge, er blevet interviewet om advokatfirmaets førelse af skattesager og den vækst, der har været inden for skatterådgivning.


text:
Fashion Law - En blog om mode, lovgivning og alt det imellem En blog om mode, lovgivning og alt det imellem
 H&M sagsøgt for efterligning af Ugg støvle
 Deckers, som er moderselskab til Ugg Australien, har netop ved U.S. District Court for the Central District of California anlagt sag mod H&M for krænkelse af rettighederne til Ugg Bailey Button støvlen (foto). Deckers gør gældende, at H&M bevist har forsøgt at snylte på Ugg’s renommé og tilsidesat Deckers rettigheder til designet af Bailey Button støvlen. Deckers har derfor anmodet retten om øjeblikkeligt... Læs mere
 Skrevet den 11.01.17
 Benedikte Utzon taber i Højesteret
 Højesteret har slået endeligt fast, at Benedikte Utzon ikke må bruge navnet Benedikte Utzon som kendetegn for tøj og accessories. Topbrands købte i 2012 rettighederne til varemærket Benedikte Utzon ud af konkursboet efter Benedikte Utzon A/S og sagens kerne var om Benedikte Utzon måtte bruge sit eget navn som kendetegn, og om hun havde krænket Topbrands rettigheder ved at bruge angivelsen Est. 1995 Benedikte Utzon Wardrobe... Læs mere
 Skrevet den 20.12.16
 Falske konkurrencer på Instagram
 Forbrugerombudsmanden advarer i øjeblikket mod flere falske profiler, der florerer på Instagram. Forbrugerombudsmanden er blevet opmærksom på sponsorerede opslag fra elgiganten_dk, humac_dk, bilka_fields og mcdonalds_online. Konkurrencerne er dog ikke udbudt af Elgiganten, Humac, Bilka eller McDonalds og når man klikker på annoncerne, kan man slet ikke købe det annoncerede produkt. Man kan derimod betale for at deltage i en konkurrence om et af produkterne. Med... Læs mere
 Skrevet den 16.12.16
 Mønsterdesign ikke krænket
 MILK Copenhagen ApS er blevet frifundet i en sag om påstået krænkelse af MarMar Copenhagen ApS’ rettigheder. MarMar, som producerer og sælger børnetøj, designede i 2015 nogle geometriske mønstre kaldet chess print, som de fik designregisteret. Mønsteret består af tre- og firkanter (se foto). I 2016 blev MarMar opmærksom på, at MILK Copenhagen solgte børnetøj med et print, der efter deres... Læs mere
 Skrevet den 12.12.16
 H&M taber til G-Star Raw
 Appeldomstolen i Haag har givet G-Star Raw medhold i en retssag mellem H&M og G-Star Raw. Sagen blev anlagt af G-Star Raw, da H&M begyndte at sælge t-shirts med teksten “RAW BEAT EXPERIENCE”. G-Star Raw ejer en lang række varemærkeregistreringer til ordet RAW alene og sat sammen med andre ord, bl.a. LEGENDARY RAW og RAW FOOTWEAR. G-Star mente derfor, at H&M’s... Læs mere
 Skrevet den 16.07.16
 Izabel Camille krænket Marianne Dulongs rettigheder
 Smykkeproducenten Izabel Camille er ved Sø- og Handelsretten blevet dømt for at have handlet i strid med både ophavsretsloven og markedsføringloven. Årsagen er at Izabel Camilles øreringe kaldet Superior og Darling ifølge retten er en nærgående efterligning af Marianne Dulongs velkendte Kharisma øreringe, og at Izabel Camille efter Marianne Dulong havde påtalt krænkelsen fortsatte med at sælge øreringene. Izabel Camille forbydes derfor at producere, markedsføre og... Læs mere
 Skrevet den 10.05.16
 Så meget forurener dit tøj
 Vi danskere er storforbrugere af tøj. Vi køber i gennemsnit 16 kilo tøj om året. Ja, 16 kilo tøj om året. Tøj som vi skiller os hurtigt af med for at erstatte


text:
det med nyt tøj. Dette enorme tøjforbrug har alvorlige konsekvenser for både miljøet og de mennesker, der producerer tøjet. Modeindustrien har naturligvis et ansvar for miljøskaderne, men det... Læs mere
 Skrevet den 29.03.16
 Benedikte Utzon forbydes at bruge sit navn for tøj
 Sø- og handelsretten har slået fast, at Benedikte Utzon ikke må bruge navnet Benedikte Utzon som kendetegn for tøj og accessories. Topbrands v/ Lasse Skaarup Jensen købte i 2012 rettighederne til varemærket Benedikte Utzon ud af konkursboet efter Benedikte Utzon A/S. Sagens kerne var om Benedikte Utzon måtte bruge sit eget navn som kendetegn, og om hun havde krænket Topbrands rettigheder ved at bruge angivelsen Est. 1995... Læs mere
 Skrevet den 01.12.15
 Stella McCartney efter Steve Madden
 Sko- og taskeproducenten Steve Madden må efterhånden være vant til det. At blive mødt med krav om efterligning af andres design. Og nu er Madden på den igen. Stella McCartney har nemlig anlagt sag mod Steve Madden som følge af Maddens salg af den såkaldte BTotally bag. McCartney mener nemlig at BTotally bag er en efterligning af McCartneys populære Falabella taske, som... Læs mere
 Skrevet den 20.11.15
 Bloggere og skjult reklame
 Der har været en del usikkerhed omkring reglerne for bloggeres (skjulte) markedsføring af produkter. Forbrugerombudsmanden har derfor udarbejdet en vejledning, der skal hjælpe bloggere og virksomheder med at overholde reglerne om skjult reklame. Af vejledningen fremgår det bl.a.: at det skal være tydeligt for forbrugere, der læser et blogindlæg, at der er tale om reklame, at der er tale om reklame, når virksomheden og... Læs mere
 Skrevet den 20.09.15
 “Tip en ven”-kampagner – lovlige eller spam?
 “Tip en ven og få et gavekort på 50 kr.” Kampagner som denne, hvor kunder opfordres til at tippe en ven, er blevet meget populære. Og det er ikke overraskende, da folk er mere åbne overfor et nyt produkt, hvis det bliver anbefalet af en ven. Men som virksomhed skal man passe på, da “tip en ven”-kampagner nemt kan udgøre ulovlig spam i strid med... Læs mere
 Skrevet den 31.08.15
 Superdry kopier solgt i danske butikker
 To danske virksomheder er ved Sø- og Handelsretten blevet dømt for at sælge falske Superdry T-shirts på nettet og i fire Knock Outlet butikker i Holstebro, Kibæk, Spjald og Varde. Sø- og Handelsretten fik under sagen fremlagt erklæringer fra SuperGroup, som konkluderede at de solgte T-shirts var falske og fik selv mulighed for at sammenligne de mulige kopier med originale Superdry T-shirts. Sø-... Læs mere
 Skrevet den 27.08.15
 Jane Birken tager afstand fra Birkin krokodilletaske
 Stilikonet Jane Birkin, som inspirede Hermès til at lave den famøse Birkin-taske, vil have sit navn fjernet fra en af de mest solgt modeller, nemlig Birkin Croco. Det sker efter at organisationen PETA (People for the Ethical Treatment of Animals) i løbet af sommeren frigav billeder af krokodiller blive mishandlet på to krokodillefarme, hvoraf den ene leverer krokodilleskind til Hermès. Den... Læs mere
 Skrevet den 11.08.15
 Cult idømt bøde på 100.000 kr. for ulovlig reklame
 Forbrugerombudsmanden har ved Retten i Århus fået medhold


text:
i, at Cult i en reklamefilm har overtrådt markedsføringsloven ved indirekte at opfordre til vold eller bruge vold som virkemiddel på en utilbørlig måde. I reklamefilmen, der blev lagt på nettet i 2009, følger man hovedpersonen, en ung dreng, der efter at have indtaget energidrikken, begår en række voldelige handlinger. Blandt andet stjæler han en bil,... Læs mere
 Skrevet den 15.07.15
 Dansk selskab dømt for salg af Ralph Lauren kopier
 Ralph Lauren har i dag fået Sø- og Handelsrettens ord for, at et dansk selskab, AB Trading af 2013 ApS, har solgt falske Ralph Lauren poloshirts. Produkterne blev solgt på hjemmesiderne sweetdeal.dk, spotdeal.dk, eurobonusplusdeal.dk og dagens-bedste.dk. AB Trading påstod at produkterne var ægte, men Sø- og Handelsretten fandt det bevist, at der var tale om kopier. AB Trading af 2013... Læs mere
 Skrevet den 20.04.15
 CND ikke eneret til “Shellac” eller “Shellak”
 Sø- og handelsretten har slået fast, at CND, som er kendt for sin holdbare neglelak, CND Shellac, ikke har eneret til betegnelserne “Shellac” og “Shellak”. CND havde begæret fogedforbud overfor RcbDenmark’s brug af betegnelserne “Shellak”, “Shellac”, “LAQshel-lac”, “L.A.Q.shellac”, “laqshellac.dk”, “Hvad er shellak?” og “Shellak?”, men Sø- og Handelsretten frifandt RcbDenmark for denne påstand. Sø- og Handelsretten lagde til grund, at Shellak er... Læs mere
 Skrevet den 11.04.15
 TAXA 4×35 ikke eneret til “taxa”
 Sø- og Handelsretten har i en ny dom fastslået, at TAXA 4×35 ikke har eneret til ordet ”taxa”. TAXA 4×35 havde anlagt sag mod Click A Taxi fordi de mente, at de havde opnået varemærkeret til ordet “taxa”. Sø- og Handelsretten var dog ikke enig. TAXA 4×35 kunne derfor ikke forbyde Click A Taxi i at bruge ordet ”taxi”. Som følge af dommen kan hyrevognsselskaber altså selv... Læs mere
 Skrevet den 09.04.15
 150.000 par kopisko destrueret
 Mere end 150.000 par kopisko af bl.a. mærkerne Nike, Adidas og Converse blev i går destrueret af toldmyndighederne i Manila, Filippinerne. Skoene var importeret fra Kina og havde en estimeret værdi på ca. DKK 8 mio. Destruktionen blev overvåget af repræsentanterne for rettighedshaverne. Du kan se destruktionen her: Kan du forstå at Nike og de andre rettighedshavere bliver nødt til at destruere kopivarer... Læs mere
 Skrevet den 25.02.15
 Forbud mod kopimøbler trækker ud
 Er du også stødt på annoncer med kopimøbler på nettet? Så er du langt fra den eneste. Kopier af danske og udenlandske klassikere sælges nemlig i stor stil på nettet. Kopierne sælges fra engelske hjemmesider, da reglerne i England er meget lempelige, når det kommer til beskyttelse af industrielt design. I England er beskyttelsen nemlig begrænset til en periode på 25 år fra designets... Læs mere
 Skrevet den 20.02.15
 Je suis Charlie kan ikke varemærkeregistreres
 Jeg har i flere medier læst, at der er indgivet varemærkeansøgninger for Je suis Charlie i Benelux og USA. I Danmark er der (endnu) ikke indgivet en varemærkeansøgning for Je suis Charlie og er der nogen der påtænker at gøre det, så kan de lige så godt lade være. For Je suis Charlie kan ikke varemærkeregistreres. Grunden er, at et varemærke


text:
skal have kendetegnsfunktion.... Læs mere
 Skrevet den 19.01.15
 Ny vejledning for tv-reklamer
 Forbrugerombudsmanden har netop udstedt en ny vejledning om oplysninger i tv-reklamer. Vejledningen beskriver hvilke oplysninger der efter markedsføringsloven og forbrugeraftaleloven skal være i en tv-reklame, og hvornår forbrugeren kan henvises til en hjemmeside eller tekst-tv for at læse mere. Væsentligt er det, at en tv reklame ikke må være vildledende. Reklamen kan være vildledende, hvis den udelader væsentlig information eller hvis væsentlig information er skjult eller... Læs mere
 Skrevet den 16.01.15
 Ikke krænkelse af TRIPP TRAPP stolen
 Højesteret har i dag frifundet JYSK og HP Schou i en sag anlagt af Stokke om påstået krænkelse af TRIPP TRAPP stolen. Højesteret frifandt JYSK og HP Schou med den begrundelse, at stolen ikke kunne anses som en efterligning af TRIPP TRAPP stolen. Sø- og Handelsretten var nået til samme resultat. Dommen sætter en bremse i Stokkes ellers meget brede... Læs mere
 Skrevet den 17.12.14
 Er dit selskab klar til Ejerregistret?
 Fra den 15. december 2014 skal alle danske aktie-, partner- og anpartsselskaber og iværksætterselskaber registrere oplysninger om selskabets betydelige ejere, det vil sige ejere, som ejer 5 % eller mere af selskabets kapital eller stemmer. Registreringen skal ske i det nyoprettede Ejerregister og formålet er at skabe øget gennemsigtighed omkring ejerforholdene i danske selskaber. De frister, som du skal notere dig er følgende:... Læs mere
 Skrevet den 25.11.14
 Parallelimport – Do’s and Don’ts
 Her får I en kort guide til hvad der er op og ned på reglerne om parallelimport. Hvad er parallelimport? Parallelimport er import af en vare, der er fremstillet af rettighedshaveren selv eller med rettighedshaverens samtykke og bragt lovligt på markedet i det land, hvor varen købes. Ideen med parallelimport er at opkøbe en vare i et billigt land og sælge den... Læs mere
 Skrevet den 17.11.14
 Pas på med fejl i selvangivelsen
 Skatteministeriet sætter i den kommende tid særligt fokus på indberetningsfejl i enkeltmandsejede virksomheder. Mange små virksomheder vælger at spare på pengene til revisor og laver selv deres selvangivelser. Men det går ikke altid godt. For ifølge tal fra SKAT betyder det, at der er fejl i cirka halvdelen af virksomhedernes skatteforhold, og at de enkeltmandsejede virksomheder betaler 5,3 milliarder kroner... Læs mere
 Skrevet den 10.11.14
 Converse kopier solgt i danske butikker
 Converse har ved en dom af 15. oktober 2014 fået Sø- og Handelsrettens ord for, at mere end 100.000 Converse sko solgt i bl.a. Kvickly, Fakta, Harald Nyborg og Lidl var kopier. Coop og de øvrige sagsøgte i sagen havde eller hårdnakket påstået, at skoene var originale Converse sko. Men til trods for sejren, så slap de sagsøgte virksomheder alligevel for at... Læs mere
 Skrevet den 15.10.14
 Moss fjerner kopismykker fra handlen
 Maria Black Jewellery ApS har udsendt en pressemeddelelse hvoraf det fremgår, at Moss Copenhagen har valgt at trække nogle efterligninger af Maria Black smykker ud af handlen. Maria Black Jewellery konstaterede tidligere på året at Moss Copenhagen solgte smykker, som efter deres opfattelse, var kopier af smykker i Maria Blacks Cascade


text:
Collection. Som følge af salget indleverede Maria Black en fogedforbudsbegæring... Læs mere
 Skrevet den 17.09.14
 Nyt om returnering af brugte varer
 De nye regler i forbrugeraftaleloven giver forbrugerne mulighed for at fortryde et køb, selvom varen er brugt. For at det ikke skal kunne ske på bekostning af den erhvervsdrivende, har de erhvervsdrivende til gengæld mulighed for at fratrække en eventuel værdiforringelse, når købesummen skal betales tilbage til kunden. Men hvornår er der tale om en værdiforringelse og hvordan fastsættes værdiforringelsen? Det... Læs mere
 Skrevet den 16.09.14
 Montana taber sag i Højesteret
 Højesteret har i dag afgjort en sag mellem ABC Reoler og Montana Møbler om påstået efterligning af Montana-reolen. Og afgørelsen er ikke til Montanas fordel. Sagens kerne var, om ABC-Reoler ved at fremstille og markedsføre reolen ABC Quadrant krænkede Peter Lassens og Montana Møblers rettigheder til Montana-reolen efter ophavsretsloven og markedsføringsloven. Højesteret fastslog, at Montana-reolen er et funktionsbestemt produkt skabt i et funktionalistisk... Læs mere
 Skrevet den 10.09.14
 Moss’ vinkler krænker ikke Hummels varemærker
 Sø- og handelsretten har afsagt kendelse i en sag mellem Hummel og Moss Copenhagen. Moss Copenhagen lancerede i 2013 en sweat pant og tilhørende sweatshirt med vinkler ned ad siderne (se foto). Hummel var af den opfattelse, at vinklerne på siderne var en krænkelse af Hummels varemærkerettigheder og indgav i marts måned 2014 en fogedforbudsbegæring til Sø- og Handelsretten. Sø- og Handelsretten var ikke enig... Læs mere
 Skrevet den 10.07.14
 Ikke forbud mod Pandoras brug af ordet ”joy”
 Sø- og Handelsretten har afsagt dom i en sag anlagt af en engelsk juvelervirksomhed, P. J. Watson, mod Pandora. P. J. Watson ønskede at få nedlagt forbud mod Padoras brug af ordet “joy” i deres markedsføring af charms, da de mente at brugen udgjorde en krænkelse af deres varemærkerettigheder. P. J. Watson har siden år 2000 haft JOY registeret som EU-varemærket i klasse 14 for... Læs mere
 Skrevet den 07.07.14
 Nye e-handelsregler træder i kraft i dag
 I dag træder den ny forbrugeraftalelov og købelov i kraft, som gennemfører EU’s forbrugerrettighedsdirektiv. Her er et overblik over de væsentligste ændringer, som alle netbutikker bør være opmærksomme på. Udvidet oplysningspligt Der stilles udvidede krav til netbutikkernes oplysningspligt overfor kunderne. Der skal bl.a. gives oplysninger om: varens vigtigste egenskaber pris inklusiv alle omkostninger, herunder fragt detaljerede oplysninger om fortrydelsesretten udgifter til returnering... Læs mere
 Skrevet den 13.06.14
 Balenciaga sagsøger Steve Madden for produktefterligning
 Balenciaga har netop anlagt en sag mod Steve Madden i New York for påstået efterligning af Balenciagas velkendte Motercycle Bag. Balenciaga mener, at Steve Madden har lavet en tilstræbt efterligning af Motorcyckle Bag, som blev designregistreret i 2007. Steve Maddens taske er langt fra identisk med Motorcycle Bag, men Balenciaga mener, at Steve Maddens taske består af næsten identiske designelementer, som gør... Læs mere
 Skrevet den 11.06.14
 Salg af replika møbler ikke lovligt
 Sø- og Handelsretten har afsagt dom i en sag anlagt af Fritz Hansen, Louis Poulsen m.fl. mod Interior Addict Ltd. og Nlini Interiors Ltd., som solgte replika møbler til danske kunder fra England.


text:
Møblerne var efterligninger af danske designklassikere, som Svanen, Ægget, 7-stolen, PH Koglen, Corona stolen og Oxchair. De sagsøgte gjorde gældende, at markedsføringen og salget ikke var målrettet Danmark og... Læs mere
 Skrevet den 28.05.14
 Højesteret afsiger dom i Rolex sag
 Højesteret har stadfæstet Sø- og Handelsrettens afgørelse i sagen om et Rolex kopiur, som var importeret til Danmark af en privatperson. En mand fra København havde i 2010 købt et kopi Rolex ur over internettet. Uret blev af SKAT beslaglagt under en toldkontrol og nægtet udleveret til importøren, da der var tale om en kopi. Da importøren ikke ville acceptere at uret blev... Læs mere
 Skrevet den 16.05.14
 Lovlig markedsføring eller spam – hvor går grænsen?
 “Gavekode på 100 kr. til dig! Du modtager denne mail, da det efterhånden er lang tid siden, at du har shoppet hos os. Derfor får du en værdikode på 100 DKK, som du kan shoppe for.” Dette budskab sendte SmartGuy ud til forbrugere pr. mail i forbindelse med nogle kampagner i 2013. Nu har Forbrugerombudsmanden politianmeldt SmartGuy. Baggrunden for politianmeldelsen... Læs mere
 Skrevet den 24.02.14
 Stramning af lov om kopimøbler lader vente på sig
 I sommeren 2013 skrev vi om, hvordan den britiske regering endelig havde vedtaget en længe ventet stramning af lovgivningen vedr. salg af kopimøbler (læs indlægget her) Efter den ny lov skulle det være ulovligt, at kopiere designklassikere som fx ”Svanen” og ”Ægget” indtil 70 år efter designerens død, hvilket svarer til lovgivningen i Danmark. Men flere medier har kunne fortælle at... Læs mere
 Skrevet den 11.02.14
 Ikke forbud mod salg af Parajumpers jakker
 Sø- og Handelsretten har netop afvist at nedlægge forbud mod Streetmans markedsføring og salg af tøj mærket Parajumpers. Ape & Partners S.P.A., som har eksklusiv licens til Parajumpers varemærket og Balling Partners ApS, som er agent for mærket i Danmark, havde nedlagt påstand om, at Streetman skulle forbydes at markedsføre og sælge produkter under varemærket “Parajumpers”, hvor stregkoden var fjernet, og der... Læs mere
 Skrevet den 23.01.14
 Ralph Lauren kopier solgt i Bilka
 Dansk Supermarked er netop ved Sø- og Handelsretten blevet dømt til at betale 200.000 kr. til The Polo/Lauren Company L.P., som ejer rettighederne til Ralph Lauren varemærket. Baggrunden er, at der i Bilka i sommeren 2012 blev solgt Ralph Lauren kopiprodukter. Produkterne blev markedsført i Bilkas reklameavis og solgt for mellem 299,- og 399,-. Efter at have erkendt krænkelsen tilbød Dansk Supermarked... Læs mere
 Skrevet den 13.01.14
 Tyveri i modebranchen
 Modebranchen er meget udsat for tyverier. Det gælder hovedsageligt tyverier fra besøgende i butikken, men desværre også fra ansatte. Vi ser her på, hvor langt man som butiksindehaver må gå i indsatsen mod tyverier. Overvågning Butikker må gerne have overvågningskameraer i selve butikken, i butikkernes baglokaler, ved indgangen til butikken og på lageret. Det kræver dog, at butikken skilter med,... Læs mere
 Skrevet den 10.01.14
 Marimekkos designer “inspireret” til kopiering
 Marimekko er flere gange indenfor de seneste måneder blevet beskyldt for kopiering af andres billeder til brug for Marimekko-designs. Det drejer sig blandt andet


text:
om billeder fra en britisk børnebog og et billede af kunstneren Markus LEPPO. Nu har det finske tekstil-ikon netop bortvist Kristina Isola, som står bag designet Metsänväki (Skovfolket) for Marimekko. Designet er en næsten identisk kopi... Læs mere
 Skrevet den 05.12.13
 “Nej tak” til reklamer udvides
 Fra den 1. januar 2014 er alle, der er tilmeldt ”nej tak”-ordningen, også beskyttet mod reklamer med en adresse, men uden navn på. I øjeblikket er sådanne reklamer hverken omfattet af ”Reklamer – Nej tak”-ordningerne eller af Robinsonlisten, som er listen, hvor man kan frabede sig personligt, adresserede reklamer. Udvidelsen af retningslinjerne er en konsekvens af en højesteretsdom fra april i... Læs mere
 Skrevet den 18.11.13
 Hells Angels sagsøger rapper
 Hells Angels har i USA anlagt sag mod rapper Young Jeezy og Dillards for varemærkekrænkelse. Young Jeezy har for butikskæden Dillards designet en tøjlinje, hvori der på bl.a. t-shirts og veste er påsat et mærke med et hoved med vinger. Hells Angels mener, at mærket bevidst er designet til at ligne deres logo, som forestiller et kranie med vinger, og Hells Angels har derfor krævet... Læs mere
 Skrevet den 14.11.13
 Parodier er et farligt modefænomen
 Parodier af kendte varemærker er meget oppe i tiden. Der findes t-shirts, sweatshirts og tasker med parodier over bl.a. Chanel, Hermès, Louis Vuitton, Givenchy, Lacoste og Balenciaga. Men er det overhovedet lovligt? Svaret er desværre noget vævende: Parodier kan være lovlige, men er det ikke altid. Og den usikkerhed betyder, at det er et farligt område at begive sig ind... Læs mere
 Skrevet den 29.10.13
 Nye regler for Facebook konkurrencer
 Facebook har ændret deres promotional guidelines, så det nu er blevet lettere at afholde (lovlige) konkurrencer på Facebook. De har nemlig fjernet kravet om at konkurrencer skulle ligge i en 3. parts applikation, og at deltagelse i en konkurrence ikke måtte være betinget af at like, dele og kommentere. Disse krav har gjort det besværligt og omkostningstungt at afholde konkurrencer på Facebook og... Læs mere
 Skrevet den 02.10.13
 Strik med god karma
 Yarnlight Collective er et nyt koncept der omfatter mode, kropsbalance og wellness i et. Det lyder holistisk og eksperimentelt, og det er det også. Bag konceptet står designer Adam Jones, som bl.a. har designet for Kenzo og Dior, og et hold af internationale eksperter. Sammen har de udviklet et garn bestående af kul, bambus og cashmere. Garnet er dermed ikke kun blødt... Læs mere
 Skrevet den 11.09.13
 Coca-Cola’s successfulde de-branding
 Coca-Cola har i deres seneste kampagne udskiftet deres velkendte varemærke med almindelige personnavne. I Danmark kan man være heldig at finde en flaske med sit eget navn på, hvis man f.eks. hedder Frederik eller Anna. Grunden til at Coca-Cola, med succes, kan lave dette PR-nummer, er selvfølgelig, at Coca-Cola er et af verdens mest kendte og genkendelige brands. Selv uden varemærket... Læs mere
 Skrevet den 21.08.13
 Selvom Cookie-bekendtgørelsen, som bl.a. stiller krav til indsamling af cookies, har mere end 1 år på bagen, er det de færreste danske virksomheder, der overholder reglerne. Men den går snart ikke


text:
længere. For Erhvervsstyrelsen, som administrerer reglerne, har nemlig udtalt, at de er ved at gennemgå danske hjemmesider, og om nødvendigt vil politianmelde de virksomheder, som ikke overholder reglerne. For at overholde... Læs mere
 Patenter risikerer at bremse 3D print
 3D print er af nogle eksperter spået til at blive et endnu større teknologisk gennembrud end internettet – også når det kommer til mode. Det er svært at forestille sig, men nogle har dog set potentialet og forsøger nu at få patenter på grundlæggende teknologier for 3D print. Herved vil de nemlig kunne forhindre andre I at benytte teknologien eller tjene... Læs mere
 Skrevet den 16.07.13
 Reese Witherspoon sagsøger smykkefirma
 Så er der endnu en sag om firmaers (mis)brug af kendtes navne og billeder. Denne gang er det Reese Witherspoon, som det er gået ud over. Et engelsk smykkefirma, Emitations.com, som bl.a. sælger efterligninger af kendte smykker, har solgt en ring under overskriften “Reese Witherspoons forlovelsesring”. Reese Witherspoon har tilsyneladende ikke givet sit samtykke... Læs mere
 Skrevet den 08.07.13
 LEGO’s minifigur krænket
 Endnu engang har LEGO været i retten for at forsvare sit verdenskendte varemærke. Denne gang mod en dansk sælger af legetøjsproducenten COBI’s klodser, der laver figurer og klodser, som passer til LEGO’s klodser. COBI adskiller sig bl.a. fra LEGO ved, at lave samlesæt med klodser, der kan bruges til krigsleg, hvor LEGO netop afholder sig fra samme og kun producerer... Læs mere
 Skrevet den 22.06.13
 Bedre beskyttelse af designklassikere
 Efterligninger af Arne Jacobsens Ægget, PH’s Koglen og Eames’ Barcelonastol. Disse og mange andre efterligninger af designklassikere har gennem flere år været solgt lovligt på nettet. Sælgerne er engelske virksomheder, som har udnyttet at reglerne i England var meget lempelige, når det kom til beskyttelse af industrielt design. I England var beskyttelsen nemlig begrænset til en periode på 25 år... Læs mere
 Skrevet den 12.06.13
 “Hey shoe lover”-kampagne i strid med markedsføringsloven
 “HEY SHOE LOVER! FÅ ET GAVEKORT PÅ 200 KR TIL ONLINE SHOPPING! KUN 5 KR.” Sådan lød overskriften på en kampagne fra PointShop A/S tilbage i 2011. Nu har Forbrugerombudsmanden fået Retten i Ålborgs ord for, at kampagnen var i strid med markedsføringsloven. Kampagnen, som blev markedsført overfor en lang række forbrugere pr. e-mail, gav det indtryk, at man for en betaling på... Læs mere
 Skrevet den 30.05.13
 H&M går tæt på Balenciaga, Celine and Kenzo
 Når man ser H&M’s nye kollektion kaldet “The New Mix” får man fornemmelsen af, at man har set tøjet før. Og det er der en grund til. Flere designs er nemlig kraftigt inspireret af dette års favoritter fra Balenciaga, Celine og Kenzo. Se nogle af eksemplerne her og døm selv om H&M går for tæt på. H&M’s hvide bustier top, som sælges for 179,-,... Læs mere
 Skrevet den 29.05.13
 Rihanna sagsøger Topshop
 Ifølge Vogue magazine har Rihanna valgt at sagsøge Topshop efter at de har solgt en t-shirt med hendes foto – vel at mærke uden hendes samtykke. Parterne skulle efter signende have forsøgt at finde en forligsmæssig løsning, men da det


text:
ikke lykkedes, har Rihanna sat sine advokater i gang med at udtage stævning mod Topshop. Topshop var afvist at udtale sin om sagen.... Læs mere
 Skrevet den 27.05.13
 Gucci taber til Guess
 Sidste år vandt Gucci en vigtig sejr over Guess ved domstolen i New York. Nu har en domstol i Italien imidlertid givet Guess medhold i en sag vedrørende de samme forhold. Ikke nok med at den italienske domstol afviste samtlige af Guccis krav mod Guess, så fastslog domstolen også, at tre af Guccis varemærker skal udslettes, nemlig Guccis diamant figurmærke, G logoet og... Læs mere
 Skrevet den 13.05.13
 Levi’s vinder sag om “red label”
 Levi Strauss har netop vundet en vigtig sag vedrørende deres “red label” varemærke. Levi Strauss havde i Tyskland anlagt sag mod et Schweizisks firma, Colloseum Holdings, fordi de solgte jeans med et firkantet rødt label påsyet den højre baglomme. Der stod ikke Levi’s på mærket. Levi Strauss, som ejer adskillige EU varemærker, inklusiv et varemærke bestående af et rød firkantet label, gjorde gældende, at det røde mærke på Colloseums jeans... Læs mere
 Skrevet den 25.04.13
 Reklamer må ikke fremstå som artikler
 Reklamer skal klart kunne identificeres som reklame – ellers er det i strid med markedsføringsloven. Det har Forbrugerombudsmanden fået Retten i Lyngbys ord for i en ny dom, hvor en udgiver af et husstandsomdelt gratisblad stod bag en række redaktionelle rosende artikler om varer, som han selv forhandlede. Bladet udkom i et oplag på 1. mio. eksemplarer og blev... Læs mere
 Skrevet den 08.04.13
 Kopivarer berettigede ophævelse af agenturaftale
 Tessilform Scandinavia ApS, som har rettighederne til Patrizia Pepe i Skandinavien, har fået Sø- og Handelsrettens ord for, at de var berettiget til at ophæve en agenturaftale med OTB Holding AS efter et af OTB’s datterselskaber havde solgt falske Abercrombie & Fitch produkter. Sø- og Handelsretten fandt nemlig, at OTB ved at sælge kopivarer havde tilsidesat sin pligt til at værne om varemærkets værdi og image, og... Læs mere
 Skrevet den 05.04.13
 Verden har fået nok af logo
 Forventningerne til Louis Vuittons SS13 show var høje efter sidste sæsonens lokomotiv, der kom kørende ind på catwalken. Denne gang var catwalken transformeret til én stor skakplade med gule og hvide tern, der i dén grad kom til at sætte stemningen for kollektionen. Ternene gik konsekvent igen fra små til store, og selv blomsterbroderierne var i miniaturefirkanter. Det overraskende var, at... Læs mere
 Skrevet den 21.03.13
 Hjælp! Nabobutikken sælger de samme varer
 Hvis du har en tøjbutik, har du typisk et enkelt mærke eller tre, der hiver omsætningen i vejret hver måned og giver plads til de mere modige sats og vovede trends. Et par populære rugbrødsmærker eller -styles, der med sikkerhed sælger godt. Men hvis der åbner en ny modeforretning i nabolokalerne, hvordan sikrer man sig så mod, at de stjæler... Læs mere
 Skrevet den 18.03.13
 Den første internationale MBA i mode
 Fra september i år kan man nu tage en MBA i mode ved University of Arts i London. MBA’en i London er den


text:
første MBA, der udelukkende fokuserer på mode, og den vil dække alle forretningsområder i branchen – fra PR til produktion og indkøb. Der er planlagt et 18 måneders program, hvor man bl.a. vil få mulighed for at netværke... Læs mere
 Skrevet den 06.03.13
 Copenhagen Fashion Week tilladt varemærkeregisteret
 Patent- og Varemærkestyrelsen afslog i september 2012 delvist at registrere varemærket COPENHAGEN FASHION WEEK med den begrundelse, at mærket ikke havde fornødent særpræg for nogle af de ansøgte tjenesteydelser i klasse 35 og 41. Afgørelsen blev indbragt for Ankenævnet for Patenter og Varemærker, som nu har omgjort afgørelsen og tilladt varemærket registeret for alle de af ansøgningen omfattede tjenesteydelser. Vi... Læs mere
 Skrevet den 01.03.13
 Mail fra leverandør kan være svindel
 De fleste virksomheder kender deres leverandører og tager det for gode varer, når de modtager en mail fra dem. Men mailen kan være svindel. Flere virksomheder har nemlig oplevet at blive snydt af svindlere, der giver sig ud for at være en leverandør, som virksomheden har tillid til. En typisk informationsmeddelelse til virksomheden eller virksomhedens bogholderi kan være: “Vi har... Læs mere
 Tromborg indretning ikke designkoncept
 Sø- og Handelsretten har i en sag mellem Tromborg og en tidligere forhandler vedrørende påstået kopiering af Tromborgs butiksindretning frifundet forhandleren. Retten fandt nemlig ikke, at Tromborg havde et egentligt designkoncept som var beskyttet. Retten udtalte bl.a., at generelle formuleringer om at produkternes omgivelser skal være holdt “lyst og enkelt”, “i hvidt og lyseblåt” samt afspejle “less is more” og skandinavisk stil, ikke er nok til at være... Læs mere
 Skrevet den 27.02.13
 JYSK betaler bøde på 500.000 kr.
 Reklamerer man med tilbud, skal der være tale om en reel besparelse. Det betyder bl.a. at den normalpris, som der sammenlignes med i tilbuddet, skal have været gældende i mindst seks uger. Har den ikke det, anses den såkaldte normalpris for at være en fiktiv pris, der kan vildlede forbrugerne. Lars Larsens dyneimperium havde i andet halvår af 2011 solgt... Læs mere
 Skrevet den 25.02.13
 LEGO vinder ICE WATCH emballage sag
 LEGO har til tider haft svært ved forhindre efterligninger af de kendte byggeklodser, men nu er det netop lykkedes LEGO at få medhold i en indsigelse hos den Belgiske appeldomstol i Bruxelles mod TKS, som er skaberen af ICE WATCH. TKS havde lavet en emballage til sine ICE WATCH ure, der til forveksling lignede den legendariske LEGO klods og retten... Læs mere
 Skrevet den 14.02.13
 ”Steve Jobs” registreret som varemærke
 En tyrkisk tøjproducent har ifølge engelske nyhedsblogs, tilsyneladende fået registreret varemærket ”Steve Jobs” for vareklasserne; tøjproduktion og tekstiler. Hensigten er, at producere og sælge den sorte høj halsede bluse, som var kendetegnet for Apple-geniet. Registreringen er efter sigende blevet godkendt hos den tyrkiske varemærkeenhed. Apple er dog kendt for at være stærkt beskyttende overfor sit brand og alt forbundet med... Læs mere
 Skrevet den 11.02.13
 Krænkelse af varemærket ALT for Damerne
 Den 9. januar faldt der dom i Højesteretssagen mellem ALT for damerne (Egmont Magasiner A/S) og løbevirksomheden Sparta. Højesteret stadfæstede afgørelsen fra Sø- og


text:
Handelsretten, hvorefter Sparta skal betale erstatning til Egmont for krænkelse af rettighederne til varemærket ”ALT for Damerne”. Sparta har siden 1981 afholdt et kvindeløb i København – i flere år med ALT for Damerne som sponsor.... Læs mere
 Skrevet den 08.02.13
 Falske varemærkeopkrævninger
 Vi oplever rigtig mange virksomheder, som kort tid efter at de har indleveret en varemærkeansøgning, modtager en eller flere opkrævninger på beløb i størrelsesordenen EUR 1,000-1,500. Opkrævningerne indeholder som regel varemærke, firmanavn, kontaktperson, adresse mv., og er påtrykt et flot logo, der nemt kan forveksles med et officielt logo fra en varemærkemyndighed. Opkrævningerne ser derfor meget ægte ud. Derfor er der... Læs mere
 Skrevet den 22.01.13
 Moms og told når du handler på webshops uden for EU
 Hvorfor kan det ikke betale sig at shoppe på de amerikanske websites, når kjolen, tasken eller skoene, der kun koster det halve af hvad de gør i Danmark? Når du handler med et land uden for EU, vil den pris, der oplyses på hjemmesiden, normalt være uden dansk moms, told og fortoldningsgebyrer. Hertil kommer forsendelsesomkostninger. Det skal man være opmærksom... Læs mere
 Skrevet den 17.01.13
 Overvejer I selv at registrere jeres varemærke for at spare på udgifterne? Så skal I være opmærksomme på følgende. Når man indleverer en varemærkeansøgning er det vigtigt, at man fra starten har alle relevante varer og tjenesteydelser med i varefortegnelsen. Det er nemlig ikke muligt efterfølgende at udvide varefortegnelsen. Viser varefortegnelsen sig at være for snæver, skal man ansøge på... Læs mere
 43% af danskerne køber kopivarer
 Det er ikke så afgørende for mange, om der står Rolex eller Rollex på uret. Flere og flere mener, at det er ok at købe og bruge kopivarer. 43 % af danskerne køber nemlig gerne kopivarer, viser en meningsmåling, som Rambøll/Analyse Danmark har foretaget for Morgenavisen Jyllands-Posten. Forbrugerne har fået den opfattelse, at det er uproblematisk og lovligt at købe kopivarer.... Læs mere
 Skrevet den 11.01.13
 Cocio Bajer – det blev en kort fornøjelse
 Vi var hurtige til at skrive om bryggeriet Mikkellers nye øl “Cocio bajer”, da den blev omtalt i november sidste år. For vi var rimeligt sikre på, at Cocio ikke ville synes om ideen. Og ganske rigtigt. For øllen er allerede taget af produkthylden igen. Læs artiklen på b.dk, hvor der henvises til Fashion Law.
 Skrevet den 10.01.13
 Rudi og Haralds tvist med Gucci og Bottega Veneta afsluttet
 For lidt mindre end et år siden blev Handelsselskabet Rudi og Harald Nielsen, der importerer tasker og andre læderprodukter fra Italien, frifundet for anklager om krænkelse af rettighederne til Hermés’ Birkin taske (læs mere her). Denne gang er det designvirksomhederne Gucci og Bottega Veneta, som Harald og Rudi Nielsen A/S har lagt sig ud med. Tilbage i 2009 nedlagde Gucci fogedforbud mod... Læs mere
 Style Butler Copenhagen konkurs
 Sø- og handelsretten har taget Style Butler Copenhagen A/S under konkursbehandling. Det er sket ved et skifteretligt dekret af 27. november 2012. Både aktiviteter, lager og flere medarbejdere fra boet er imidlertid flyttet over i et nyt selskab


text:
med nye investorer; Style Butler A/S, hvorfra alle Style Butler Copenhagen A/S’ kunder serviceres uændret, oplyser wholesale manager Heidi Svarre. Det betyder, at forårsordrerne... Læs mere
 Skrevet den 07.01.13
 Vær ærlig med butikkens tilbudsperiode og rabatter
 Forbrugerombudsmanden har netop meldt en netbutik til politiet for at have annonceret vildledende før-priser. Internetvirksomheden Luxstyle ApS, der blandt andet sælger slankebukser, er blevet pålagt en bøde på 30.000 kr. for at have vildledt forbrugerne til at tro, at en rabat på firmaets hjemmeside gav en særlig besparelse. Forbrugerombudsmanden politianmeldte i juni måned virksomheden, fordi den i sin netbutik annoncerede med... Læs mere
 Vær opmærksom på tilbudsperioden
 Man skulle måske tro, at længden af en tilbudsperiode ikke kan skabe juridiske problemer, men rent faktisk kan den resultere i en overtrædelse af markedsføringsloven. For en tilbudsperiode må (som hovedregel) kun vare 2 uger. Herefter vil tilbudsprisen blive anset for normalprisen. Og hvis man så fortsat markedsfører sig med at have tilbud, så er det i strid med markedsføringslovens § 3, stk. 1. For prisen er jo blevet til normalprisen.... Læs mere
 Skrevet den 04.01.13
 Vælg stylenavne med omhu
 Modevirksomheder benytter i stor stil egenavne til deres styles, når en ny kollektion skal se dagens lys. Især hvis virksomheden har en populær standardvare eller en model der går igen i forskelligt materiale, kan det betale sig at navngive den i stedet for at kalde den ved et ikke-genkendeligt og ofte langt stylenummer. Og her er brugen af pige- eller... Læs mere
 Skrevet den 17.12.12
 Hvorfor ulovlige konkurrencer eksploderer på Facebook
 ”Tryk synes-godt-om og du deltager i konkurrencen ... ”. ”Invitér alle dine venner og du deltager i konkurrencen om ... ” Sådanne konkurrencer på Facebook er i strid med Facebooks promotion guidelines og markedsføringsloven, men alligevel findes de i større omfang end nogensinde før. Hvad er grundene til de mange overtrædelser af reglerne? Vi giver her tre forslag: De færreste... Læs mere
 Skrevet den 14.12.12
 Calvin Klein indgår forlig om yogabukser
 Calvin Klein blev i august i år sagsøgt af firmaet Lululemon Athletica Canada for at have kopieret nogle yogabukser. Lululemon har nemlig designregistrering på nogle yogabukser med en høj, foldet kant ved taljen, og da de opdagede, at Calvin Klein solgte nogle yogabukser med en tilsvarende kant, så kom de straks efter dem. Men nu har parterne ifølge Law of Fashion indgået... Læs mere
 Skrevet den 04.12.12
 Håb for mindsteløn i Indien
 Vi forarges gang på gang over udmeldinger om børnearbejde og ekstremt lave lønninger til fabriksarbejdere, der fremstiller tøj til europæiske tøjkoncerner. Men måske er der håb forude – i hvert fald for fabriksarbejdere i Indien. I dag mødes repræsentanter for henholdsvis den europæiske beklædningsindustri og de lokale medarbejdere i Bangalore i Indien. Der er ikke tale om en officiel høring,... Læs mere
 Skrevet den 29.11.12
 Måske har du allerede set den. Måske endda selv brugt den. Det seneste døgn har tusindvis af Facebook brugere kopieret en længere juridisk tekst ind som statusopdatering. I teksten erklærer man, at man som følge af nye regler


text:
på Facebook vil gøre opmærksom på, at man selv har rettighederne over indholdet på egen profil. Bestemmelsen i Facebooks regler, som har... Læs mere
 Cocio bajer
 Man kan i dag på b.dk læse, at det Københavnske mikrobyggeri Mikkeller, har lanceret en øl under navnet “Cocio bajer”. Navnet er inspireret af “Congo bajer”, som man i mange år kaldte de lune Cocio kakaomælk, som blev langet over disken hos pølevognene. Men da “Congo bajer” ikke gav de rigtige associationer, valgte mikrobryggeriet i stedet at kalde den ny... Læs mere
 Skrevet den 26.11.12
 Mini A Ture kopieret
 I en pressemeddelelse oplyser børnemærket Mini A Ture, at en af deres populære anorakker er blevet kopieret og solgt på en norsk hjemmeside. Det drejer sig om en anorak fra mærkets spring 2012 kollektion. “Modellen, som er blevet kopieret er vores anorak Vito Kids og sælges under navnet MINI B TURE. Vi kender endnu ikke omfanget af dette, men vi arbejder på... Læs mere
 Skal din webshop e-mærkes?
 E-mærket er ikke lovpligtigt, men en frivillig mærkningsordning for virksomheder, der driver online handel. Ideen med e-mærket er, at give forbrugerne større tryghed, når de handler online. Og efter alt at dømme ud fra undersøgelser om e-mærket, ser det ud til at virke efter hensigten. Ifølge en af undersøgelserne, foretaget af webbureauet Dwarf, tillægger 87 % af danskerne e-mærket betydning,... Læs mere
 Skrevet den 23.11.12
 Mundtlige aftaler er både gyldige og forpligtende. Men du kommer sjældent ret langt, hvis du kun har en mundtlig aftale, for det er dig, der både skal bevise, at der er indgået en aftale, og hvad aftalen indebærer. Og det kan du sædvanligvis ikke, hvis den anden part nægter at have indgået en aftale med dig. Foreligger der andre indicier... Læs mere
 Skrevet den 21.11.12
 Er din Google AdWords kampagne lovlig?
 Vi har tidligere skrevet om varemærkekrænkelse i forbindelse brugen af Google AdWords. Nu er der kommet endnu en afgørelse fra Sø- og Handelsretten vedrørende brugen af andres varemærker og forretningskendetegn som søgeord i Google AdWord. Sø- og Handelsretten afsagde den 24. oktober 2012 dom i en sag, hvor sagsøgte anvendte sagsøgers varemærke og forretningskendetegn SKA-DAN som søgeord i Google AdWords. Sagsøgte udbød tjenesteydelser... Læs mere
 Skrevet den 20.11.12
 Dokumentar om kopivarer
 Det handler om falske tasker, ure, sko og parfumer og meget mere. Handel med kopivarer er den største undergrundsindustri i verden, og den involverer mange hundrede milliarder kroner, for slet ikke at tale om den voksende organiserede kriminalitet, der omgiver den. Den amerikanske tv-kanal CNBC’s har lavet en dokumentar om kopivarer “Crime Inc.: Counterfeit Goods” og den er værd sat... Læs mere
 iPhone taber til iFone
 En byret i Mexico har i begyndelsen af november afsagt dom i en sag, som var anlagt af Apple mod det mexicanske teleselskab iFone. Under sagen havde Apple nedlagt påstand om, at det mexicanske teleselskabs varemærke “iFone” skulles erklæres ugyldigt for den vareklasse, som omfatter televirksomhed. Apple havde ansøgt om at få registreret iPhone i Mexico i den omtalte vareklasse,... Læs mere
 Skrevet den


text:
19.11.12
 Boost dit salg med lyd
 Det er ikke nogen nyhed, at musik kan påvirke sindstemningen. Men nu er det bevist, at man med strategisk brug af musik og lyde, kan øge omsætningen i detailhandlen, skriver Politiken. Det er Markedsføringsburaeuet Audiowise, der er specialiseret i markedsføring ved brug af lyddesign, som har foretaget studierne i detailhandlen. Musikkens indflydelse på salget skyldes ifølge bureauet, at lyd er... Læs mere
 Skrevet den 12.11.12
 Hvornår er tøj “Made in Denmark”?
 Mange forbrugere går specifikt efter nationalbetegnelsen på mærket i nakken, når de køber nyt tøj. Men hvor dansk skal et stykke egentlig tøj være, før man må skrive, at det er “Made in Denmark”? Der findes ikke i Danmark deciderede regler om mærkning af tøj med oprindelsesland, ligesom der heller ikke findes specifikke regler, der angiver, hvornår man må... Læs mere
 Skrevet den 07.11.12
 H&M anklages for underbetalt arbejde
 En svensk TV-dokumentar fra TV4 har afsløret elendige forhold for ansatte, der laver tøj til tøjgiganten H&M i Cambodja. Dokumentarfilmen viser bl.a. mindreårige der arbejder til 2-3 kr. i timen indtil de nærmest besvimer af udmattelse. – Det er ikke acceptabelt, at store virksomheder lader os gå rundt i tøj som Cambodjanere har produceret til 3 kr. i timen, mener... Læs mere
 Skrevet den 05.11.12
 Nordisk Råd sætter mode på den politiske dagsorden
 Nordisk Råd vedtog den 1. november i år, for første gang, at stille skarpt på mode, som et politisk indsatsområde, -det skriver Fashion Forum. Det sker med et nystiftet projekt, som får til opgave at promovere nordisk mode ud fra en bæredygtig vinkel. Projektet hedder ”Ny Nordisk Mode”, og er udviklet af Nordic Fashion Association og Nordisk Råd. Projektet foreslår... Læs mere
 Canada Goose vinder vigtig sag om kopivarer
 Der er netop faldet dom i en stor sag om kopivarer i Sverige. Det drejer sig om den Canadiske overtøjsproducent Canada Goose, der i den grad er udsat for kopiering af sine varer. Den 23. oktober 2012 dømte distriktsretten i Stockholm fem svenske statsborgere skyldige i bedrageri, varemærkekrænkelse samt overtrædelse af toldreglerne. De fem mænd har siden 2009 drevet kopivareforretningen... Læs mere
 Skrevet den 24.10.12
 Sammenlignende reklame kan være fristende men farlig!
 Sammenlignende reklame kan være et utrolig effektivt markedsføringsredskab og derfor også fristende at benytte sig af. Som udgangspunkt må man ifølge markedsføringsloven § 5 gerne sammenligne sit produkt med konkurrenternes, men sammenligningen skal være korrekt, relevant og loyal og i øvrigt opfylde følgende betingelser: reklamen må ikke være vildledende, sammenligningen skal angå varer eller tjenesteydelser, der opfylder samme behov eller... Læs mere
 Skrevet den 23.10.12
 Synlige priser gælder
 I en butik skal forbrugeren tydeligt kunne se hvad varerne koster. Det vil sige, at prisen skal være oplyst enten ved mærkat på selve tøjet, på en hyldekant eller et lignende skilt. Dette gælder for alt hvad der ligger fremme til salg i butikken. Derudover skal forbrugeren let kunne se prisen på de varer, som står i udstillingsvinduet. Med enkelte... Læs mere
 Skrevet den 12.10.12
 Rolex sagen – udsat på spørgsmål til


text:
EU-Domstolen
 Sø- og Handelsretten fastslog i november 2011, i en sag om import af et kopi Rolex ur, at kopivarer der bliver importeret af private, gerne må tilbageholdes og destrueres af SKAT. Dette selvom importen i sig selv er lovlig, da varen er til privat brug. Afgørelsen blev af importøren anket til Højesteret, som skulle have afsagt dom i sagen den 19. september 2012.... Læs mere
 Skrevet den 10.10.12


text:
Højesteret "Plea Bargain"
 Højesteret Højesteret Nyheder Pressemeddelelser
 "Plea Bargain"
 sag 297/2008
 Den 9. januar 2009
 Højesteret har i dag i en sag om overtrædelse af straffelovens § 191 om udførsel af ecstacytabletter fra Danmark til USA afsagt kendelse om vidneførsel af personer, der har indgået en såkaldt ”plea bargain” med den amerikanske anklagemyndighed.
 Vidneførslen var blevet nægtet af byretten, men tilladt af Vestre Landsret. Højesteret stadfæstede landsrettens kendelse.
 På grund af sagens principielle karakter deltog 7 dommere i Højesterets behandling af sagen.
 Afgørelsen er enstemmig.
 Højesterets kendelse er begrundet således:
 "De fire personer, som anklagemyndigheden ønsker at føre som vidner i retssagen mod A, B og C, er i USA dømt i samme sagskompleks, efter at de med den amerikanske anklagemyndighed havde indgået såkaldte tilståelsesaftaler (”plea bargains”). Disse aftaler indebærer bl.a., at de pågældende har forpligtet sig til at samarbejde med myndighederne ved at afgive forklaring i sager mod medgerningsmænd, og at en tilsidesættelse af denne forpligtelse kan medføre bortfald af de fordele i form af påtalefrafald og strafnedsættelse, som er opnået eller stillet i udsigt.
 Aftaler om tiltalefrafald og/eller strafnedsættelse, der er betinget på denne måde, er lovlige og sædvanlige i USA. Derimod kan sådanne aftaler som udgangspunkt ikke anses for lovlige i dansk ret.
 Den danske anklagemyndighed er ikke deltager i de tilståelsesaftaler, der er indgået i denne sag, og kan heller ikke – som det ellers er anført i byrettens kendelse af 20. november 2007 – anses for at have tiltrådt aftalerne. Tilkendegivelsen om, at de pågældende ikke vil blive strafforfulgt i Danmark for de samme forhold som dem, der er omfattet af sagerne i USA, har alene karakter af en oplysning om, hvad der følger af princippet om, at ingen må strafforfølges to gange for det samme forhold.
 Selv om tilståelsesaftaler som de omhandlede ikke lovligt kan indgås af en dansk anklagemyndighed, kan de dog ikke anses for stridende mod grundlæggende danske retsprincipper. Ordninger, som i et vist omfang har samme karakter og formål som de amerikanske tilståelsesaftaler, kendes også i dansk ret. Således indeholder straffelovens § 82, nr. 10, en bestemmelse om strafnedsættelse i tilfælde, hvor gerningsmanden har givet oplysninger, som er afgørende for opklaringen af strafbare handlinger begået af andre. Efter konkurrencelovens § 23 a kan en virksomhed, der deltager i et kartel, opnå tiltalefrafald eller strafnedsættelse, hvis den samarbejder med myndighederne om opklaringen.
 På denne baggrund, og da der ved behandlingen af sager om international kriminalitet må tages hensyn til, at andre lande kan have straffeprocessuelle regler, som adskiller sig fra de danske, kan de retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, som er baggrunden for, at tilståelsesaftaler som de foreliggende ikke anerkendes i dansk ret, ikke føre til, at anklagemyndigheden afskæres fra at føre de fire personer som vidner i den danske straffesag. Ved vurderingen af forklaringernes bevisværdi må det imidlertid tages i betragtning, at forklaringerne kan være usande, fordi de er motiverede af de lovede fordele.
 Højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse.
 Thi bestemmes:
 Landsrettens kendelse stadfæstes."
 Sidst opdateret: 12-01-2009