text:
den anden side miste den beskedne investering, ligner det man kender fra finansielle optioner, og medfører en formueforskydning fra C-anparterne til A- og B-anparterne.
 Det vil sige, at den reelle værdi af forlodsudbytteretten vil være under den indskudte kapital (C-anparterne), allerede ved aftalens indgåelse, fordi man netop har frasagt sig en eventuel gevinstmulighed, mens man hæfter for størstedelen af et tab med den store indskudte kapital, også selv om man antager, at der er valgt en markedskonform forrentning eller afkast på forlodsudbytteretten, der matcher risikoen i det underliggende aktiv. En uafhængig investor vil kræve en kompensation for at blive stillet dårligere end hvis man blot havde investeret direkte i anpartskapitalen på lige vilkår, og således også havde mulighed for et ekstra provenu i tilfælde af aktivet ville blive mere rentabelt end forventet.
 Denne formueforskydning skal der tages højde for i den pågældende struktur, og dette kan for eksempel ske ved hjælp af optionsteori, hvor man ved brug af eksempelvis Black-Scholes modellen eller binomialmodellen vil kunne beregne den manglende kompensation fra A- og B-anparterne til C-anparterne, der opstår som følge af den pågældende struktur og den asymmetriske mulighed for gevinst og tab.
 Da der ikke er taget højde for denne formueforskydning ved en kompensation til Selskab A for gevinstmuligheden, ville aftalen ikke være indgået mellem uafhængige investorer.
 Eksempel lavet af Skattestyrelsen
 Hvis det f.eks. forudsættes, at der på tidspunktet efter den endelig betaling af den forlods udbytteret er en handelsværdi på 10 mio. kr. for Selskab B, så fordeles denne værdi på følgende måde:
 10.000.000 kr. fordelt i forhold til nom. anpartskapital
 Børnenes investering (tegning af kapital ved stiftelsen af Selskab B) vil være på 10.000 kr. til 20.000 kr., og deres afkast vil være fra 1.125.000 kr. til 2.250.000 kr. Deres risiko i perioden har været begrænset til det meget lille tegningsbeløb.
 Omvendt har Selskab A, der har indskudt 19.200.000 kr. ved tegning af C-anparter, fået begrænset sit afkast til det indskudte 19.200.000 kr. og en begrænset opskrivning, samt 10 pct. af værdistigninger efter betalingen af den forlods udbytteret.
 Baseret på ovenstående er det Skattestyrelsens vurdering, at nytegningen af anparter i Selskab B af Selskab A ikke sker til handelsværdien, da der ikke sker en kompensation for overførslen af en mulighed for gevinst til børnene i form af en gevinstmulighed.
 Konsekvenserne af kapitalforhøjelsen (nytegningen) er, at der sker en formueforrykkelse af værdier fra Selskab A til børnenes direkte ejede anparter i Selskab B.
 Det er Skattestyrelsens vurdering, at den manglende kompensation for gevinstmuligheden fra børnene til Selskab A må anses som værende sket i kraft af aktionærernes (forældrenes) kontrol af Selskab A. Dette medfører en række skattemæssige konsekvenser.
 Figur – Illustration af nytegningen
 Det fremgår af Skattestyrelsens begrundelse, at der i forbindelse med tegningen af C-anpartsklassen i Selskab B overføres en gevinstmulighed til børnene uden kompensation til Selskab A. Effekten af denne overførsel er, at der forsvinder værdi fra aktiverne i Selskab A og at handelsværdien for aktierne i Selskab A falder i værdi.
 Den tilførte værdi (gevinstmuligheden) på børnenes


text:
direkte ejede anparter i Selskab B skal klassificeres som maskeret udbytte fra Selskab A til dette selskabs direkte og indirekte personlige aktionærer efter ligningslovens § 16 A, jf. Den juridiske vejledning 2018-1 ”C.B.3.5.1 Hvornår kan der opstå maskeret udbytte/udlodning?”.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at der ligger en lang domspraksis for, at hvis et aktiv ikke overdrages til handelsværdien til en interesseforbunden part, kan værdien tilsidesættes og der kan ske beskatning som maskeret udlodning til aktionæren, jf. TfS 1999, 463 H (overdragelse af fast ejendom), SKM2005.65.HR (overdragelse af aktier), SKM2007.465.HR (overdragelse af fast ejendom), SKM2008.211.HR (salg af anpartskapital).
 Det er Skattestyrelsens vurdering, at overdragelsen af gevinstmuligheden igennem vedtægtsændringen kan sidestilles med den nævnte domspraksis, hvor der sker over dragelse af et aktiv til en værdi, der ikke er handelsværdien.
 Rådgiver har i sin begrundelse henvist til to afgørelser. Skattestyrelsen har følgende kommentarer til dem:
 SKM2014.760.SR omhandler nytegning af anparter i et selskab med to selskabsanpartshavere, der foretages på en sådan måde, at der til de nytegnede anparter knyttede sig en forlods udbytteret, uden at dette medførte skattepligt hos nogen af de involverede selskaber. Der skete nytegning med overkurs.
 I sagen bemærkede daværende SKAT, at ”I nærværende sag indskyder anpartshaveren C ApS yderligere kapital i A ApS og kompenseres med en forlods udbytteret. Det er oplyst, at der ikke er interessefællesskab mellem de to anpartshavere, og det må derfor antages, at der ikke sker nogen formueforskydning.”
 Afgørelsen er efter Skattestyrelsens vurdering forskellig fra den konkrete sag, da der er i den konkrete sag er tale om interesseforbundne parter, mens der i SKM2014.760.SR var tale om uafhængige parter. Et andet væsentligt moment er, at det lægges til grund for afgørelsen, at der ikke sker formueforskydning mellem aktionærerne, mens der i den konkrete sag er konstateret en formueoverførsel fra forældrene til børnene.
 I TfS 1995, 803 LSR fremgår følgende: ”Et A/S klagede over en bindende forhåndsbesked, hvorefter selskabets direktør der tillige var hovedaktionær i moderselskabet B A/S samt ledende medarbejdere, der var aktionærer i datterselskabet, var anset for skattepligtige af kursstigningen på deres respektive aktier i datterselskabet i forbindelse med en kapitaludvidelse, der blev tegnet af moderselskabet til en overkurs i forhold til handelsværdien. Datterselskabet, der drev kalkunopdræt, havde siden stiftelsen været underskudsgivende, hvorfor der var oparbejdet en negativ egenkapital. Med henblik på forbedring af driften var det derfor hensigten at nytegne en kapital på 150 mio. kr., der udelukkende ville blive tegnet af moderselskabet, idet hverken direktøren eller medarbejderne havde økonomisk mulighed for at deltage i kapitaludvidelsen. LSR’s flertal fandt ikke, at der var hjemmel til hos de pågældende aktionærer at gennemføre beskatning af en urealiseret værdistigning, der ville fremkomme ved moderselskabets kapitalindskud.”
 I afgørelsen fra Landsskatteretten argumenteres der med, at der ikke er hjemmel til beskatning af aktionærerne af urealiserede gevinster efter ligningslovens § 16 A.
 I sagen fra Landsskatteretten er der tale om rekonstruktion af et nødlidende selskab, hvor en lille værdistigning tilfalder medarbejderne, hvor formålet var hensynet til virksomheden.
 I den konkrete sag sker overførslen af gevinstmuligheden indenfor et kontrolleret miljø,

type: other


text:
hvor parterne er nært interesseforbundne (forældre og børn) og der er ikke tale om rekonstruktion af et nødlidende selskab. Formålet er efter Skattestyrelsens vurdering at begunstige børnene.
 Det er Skattestyrelsens vurdering, at i den konkrete sag, hvor det kan konstateres, at der sker en overførsel af en formuefordel uden kompensation ved en kapitalforhøjelse og hvor der er tale interesseforbundne parter, så kan der statueres maskeret udlodning, uden at afgørelsen er i konflikt med TfS 1995, 803 LSR.
 Det skal bemærkes, at Skatterådet har i SKM2017.554.SR vurderet TfS 1995, 803 LSR. Sagen vedrørte den situation, hvor der skete en overdragelse fra en far med kapitalandele til overkurs til et selskab, hvori hans søn havde tegnet anparter til kurs 100. Skatterådet fandt, at der ikke var skattefrihed for far og søn.
 Daværende SKAT argumenterede i sagen med, at TfS 1995, 803 LSR ikke var i overensstemmelse med retspraksis på området vedr. maskeret udlodning. SKAT skrev, at efter praksis, så kan der ske beskatning på tidspunktet for værdistigningen, selvom værdistigningen endnu ikke var realiseret. Skatterådet tiltrådte dette.
 For den del af værdien af gevinstmuligheden, der udbyttebeskattes som maskeret udlodning efter ligningslovens § 16 A, hos forældrene, sker der en videreoverførsel til deres børn af dette beløb som gave fra forældrene til deres børn. Gaven er omfattet af boafgiftlovens regler, jf. Den juridiske vejledning 2018-1 ”C.A.6.2 Afgiftspligtige gaver”. Der skal derfor betales gaveafgift af gaven.
 Det beløb, der udbyttebeskattes hos børnene efter ligningslovens § 16 A, skal ikke pålægges en gaveafgift, da der ikke er tale om en gave.
 Vedtægtsændring – afståelse
 Effekten af den manglende kompensation for gevinstmuligheden i Selskab B er, at børnenes direkte ejede anparter i Selskab B stiger i værdi, da der sker en formueforrykkelse fra de værdier Selskab A ejer til de anparter børnene ejer direkte i Selskab B.
 Konsekvensen af formueforrykkelse fra Selskab A til børnenes direkte ejede anparter i Selskab B, er, at alle anparterne i Selskab B skal anses for afstået, jf. aktieavancebeskatningslovens § 30 og Den juridiske vejledning 2018-1 ”C.B.2.1.4.8 Vedtægtsændringer”.
 Afståelse – aktieavancebeskatning
 Afståelsesbeskatningen for børnene behandles efter aktieavancebeskatningslovens regler, mens holdingselskabets afståelse er skattefri, da der er tale om afståelse af datterselskabsaktier omfattet af aktieavancebeskatningslovens § 4 a, jf. Den juridiske vejledning 2018-1 ”C.B.2.3.4 Gevinst og tab ved afståelse af datterselskabs- og koncernselskabsaktier”.
 Det gaveafgiftspligtige beløb, der overføres fra forældrene til børnene, tillægges børnenes anskaffelsessum før afståelsesbeskatningen ved vedtægtsændringen, da der er sket afgiftsberegning af dette beløb efter boafgiftsloven. Herved undgås, at beløbet både blive afgiftspligtigt efter boafgiftsloven og beskattet efter aktieavancebeskatningsloven.
 Skattestyrelsen finder, at der ikke kan besvares bekræftende på, at der ikke skal ske udbyttebeskatning af de nævnte aktionærer (forældrene), da der sker en formueoverførsel fra dem til deres børn i kraft af den manglende kompensation fra børnene til Selskab A med de tidligere nævnte skattemæssige konsekvenser.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at der ikke er taget beløbsmæssigt stilling til, hvordan effekten af den manglende kompensation fra børnene til Selskab A skal være.
 Kommentarer til høringssvarets pkt. 1.1.
 Det fremgår af høringssvaret, at


text:
Skattestyrelsen skulle underkende aftalefriheden og den valgfrihed, der ligger til grund for den gældende selskabslov.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at besvarelsen af spørgsmålene i sagen ikke ændrer på det aftalte. Der er i sagen alene foretaget et skøn over handelsværdien ud fra det oplyste om det aftalte. På baggrund af dette skøn har Skattestyrelsen vurderet de skattemæssige konsekvenser.
 Vedr. TfS 1995, 803 LSR skal Skattestyrelsen henvise til, at i TfS 1995, 803 LSR var der tale om en forretningsmæssig begrundet rekonstruktion af et nødlidende selskab, mens der i den konkrete sag er tale om overførsel af værdier fra forældre til deres børn. Efter Skattestyrelsens vurdering er der ikke tale om sammenlignelige forhold.
 Skattestyrelsens eksempel skal illustrere fordelingen af den fremtidige gevinst, der kunne komme efter honoreringen af den forlods udbytteret.
 Det skal bemærkes vedr. eksemplerne i høringssvaret, at de ikke tager højde for den situation, hvor hele selskabets værdi tabes. Nedenstående eksempel viser, at det er Selskab A, der reelt bærer hele risikoen, hvis investeringerne i Selskab B fejler.
 Tab i kr., hvis selskabets ender med kun at kunne udlodde 15 mio. kr.
 – 10.001 kr.
 – 10.000 kr.
 – 20.000 kr.
 – 13.334 kr.
 20.017.800 kr.
 – 5.017.800 kr.
 20.097804 kr.
 – 5.097.803 kr.
 Hvis situationen derimod er den, at investeringerne i Selskab B går over alt forventning og den forlods udbytteret indfries og der derudover er 10 mio. kr. til fordeling, ser det sådan her ud (opskrivningen på 6 % er ikke medtaget):
 Indskudt kapital i kr.
 Indfrielse af forlods udbytteret og tilbagesalg af C-anparter i kr.
 10.000.000 kr. fordelt i forhold til nom. Anpartskapital efter tilbagesalg af C-anparter i kr.
 20.017.800
 20.097804
 Kommentarer til høringssvarets pkt. 1.2.
 I høringssvaret henvises der til, at der er en skatteretlig definition på en option, der følger af kursgevinstloven § 29 og det er denne definition mv., der styrer den skatteretlige beskatning.
 I Skattestyrelsens skøn vedr. nytegningen af anparter er det vurderet, at værditilvæksten, børnene kan få, ligner den værdimæssige gevinstmulighed, der findes i en option. Det er den optionslignende værditilvækst, der skal værdiansættes og indgå i vurderingen af anparternes handelsværdi.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at fastsættelse af ”gevinstmuligheden” ikke ændrer på det selskabsretlige grundlag, men er en del af værdiansættelsen, der sker i forbindelse med kapitalforhøjelsen. Ved kapitalforhøjelsen sker der nytegning af anparter med særlige vilkår og en værdiansættelsen skal tage højde for disse vilkår.
 I den nævnte dom fra højesteret SKM2006.749.HR kunne der ikke ske en skattemæssig ændring af en konstruktion, der var implementeret i overensstemmelse med de selskabsretlige formaliteter. Rådgiver bemærker vedr. dommen, at der skal være tale om ”misbrug” før der kan ske en tilsidesættelse.
 Skattestyrelsen ændrer ikke på det aftalte. Der foretages alene en værdiansættelse på baggrund af det oplyste om vilkårene ved nytegningen af anparter. I denne værdiansættelse konstateres det, at der ved nytegningen overføres en mulighed for gevinst fra forældrene til deres børn uden modsvarende tabsrisiko. Det fremgår af det oplyste, at der ikke ved nytegningen betales en kompensation fra børnene til forældrene for denne gevinst


text:
mulighed. Gevinstmuligheden har en værdi og det er denne værdi, der udløser de skattemæssige konsekvenser.
 I SKM2006.749.HR skete der en tilsidesættelse af de selskabsretlige formaliteter. Skattestyrelsen har i den konkrete sag ikke foretaget nogen tilsidesættelse af det aftalte, men alene lavet en værdimæssig vurdering af det aftalte. Af denne grund er SKM2006.749.HR ikke relevant.
 Kommentarer til høringssvarets pkt. 1.3.
 Det er i høringssvaret gjort gældende, at Skattestyrelsens indstilling er en skærpende ændring af praksis.
 Skattestyrelsen skal hertil bemærke, at Skatterådet ikke tidligere i lignende sager har fundet anledning til at fastsætte ”værdien af en gevinstmulighed”. Det er dog Skattestyrelsen opfattelse, at dette forhold skal inddrages i den konkrete sag, og at inddragelsen af dette forhold ikke medfører, at der er tale om en skærpende praksisændring, hvilket der vil blive redegjort for i det nedenstående.
 Der er ikke i lovgivningen fastsat regler for modeller med forlods udbytteret, herunder værdiansættelse af selskabet og de tilknyttede rettigheder eller pligter.
 Værdiansættelsen af selskabet og den forlods udbytteret er derimod fastlagt af henholdsvis Ligningsrådet og Skatterådet ved en række afgørelser om bindende svar. Skattestyrelsens behandling af anmodninger om bindende svar har gennem årene været baseret på disse offentliggjorte afgørelser.
 De første afgørelser vedrørende værdiansættelsen i A/B-modeller blev behandlet af Ligningsrådet i 2003-2004. Herefter har Ligningsrådet, henholdsvis Skatterådet ved en række afgørelser taget stilling til den forlods udbytteret og værdiansættelsen af selskabet i forbindelse med anvendelsen af forskellige A/B-modeller.
 Gennem tiden har anvendelsen af A/B-modeller udviklet sig fra at være anvendt i mindre virksomheder med små forlods udbytteretter, til at modellerne nu ses anvendt ved generationsskifte i større selskaber, hvor der er tale om store værdier. På tilsvarende vis har Ligningsrådets, henholdsvis Skatterådets værdiansættelse af selskabet og den forlods udbytteret udviklet sig, ligesom der er inddraget relevante forhold i overdragelsen, som har været afgørende for den konkrete værdiansættelse.
 Af de afgørelser, der gennem tiden er truffet, ses det, at Ligningsrådets og Skatterådets behandling af sager om værdiansættelse, herunder også sager om forlods udbytteret, sker på den måde, at der foretages et konkret skøn over handelsværdien i den enkelte sag.
 I nogle af sagerne har rådgiver værdiansat selskabet efter TSS-cirkulære 2000-9 og 2000-10, andre har benyttet formueskattekursen og andre fx en DCF-model. Det afgørende er dog, at selskabet fastsættes til handelsværdien, og de vejledende hjælperegler for værdiansættelse kan således fraviges til fordel for et bedre skøn over handelsværdien.
 Der kan i den forbindelse henvises til SKM2018.41.HR, hvor Højesteret, i en sag om værdiansættelse af anparter i forbindelse med fraflytning, fandt, at det ved et konkret skøn over anparters handelsværdi var korrekt at fravige værdiansættelse efter en vejledende værdiansættelsesmetode, da det førte til et mere korrekt skøn over handelsværdien.
 Det er Skattestyrelsen opfattelse, at det skøn, der er nærmere redegjort for under indstilling og begrundelse fører til et korrekt skøn over handelsværdien i den konkrete sag. Der er i den forbindelse henset til forhold i nytegningen af anparter, som har været afgørende for vurderingen, ligesom der er inddraget sammenlignelige og relevante afgørelser fra Skatterådet til belysning af vurderingen.


text:
Skattestyrelsen er af den opfattelse, at dette skøn, herunder inddragelsen af relevante forhold i nytegningen af anparter, ikke medfører, at der er tale om en praksisændring, idet skønnet er foretaget på baggrund af en konkret vurdering af selskabets værdi, herunder størrelsen på den forlods udbytteret, og at der er taget udgangspunkt i den handelsværdi, som en uafhængig part vil betale for anparter.
 Der kan i den forbindelse henvises til SKM2016.219.SR, der omhandlede fastsættelsen af forrentningen/risikotillægget ved anvendelsen af A/B-modeller. Der blev i sagen gjort gældende, at såfremt Skatterådet tiltrådte SKATs indstilling om at fastsætte værdien på baggrund af andre forhold end tidligere inddraget i lignende sager, ville der være tale om en praksisændring. Skatterådet foretog en konkret vurdering af sagen og tiltrådte SKATs indstilling.
 Kan Skatterådet bekræfte, at den påtænkte kapitaludvidelse ikke medfører beskatning af de to holdingselskaber Selskab C og Selskab D som følge af deres indirekte ejerskab i Selskab B?
 Det fremgår af Skattestyrelsens begrundelse til spørgsmål 1, at det er Selskab A burde have modtaget en kompensation i forbindelse med tegningen af C-anparter i Selskab B.
 Denne manglende kompensation vil i forhold til de to holdingselskaber, der spørges om, være, at den manglende kompensation til Selskab A, er blevet udloddet som udbytte til aktionærerne i Selskab A. Udbyttet skal opgøres som den forholdsmæssige andel af den manglende kompensation, hvor der tages højde for holdingselskabernes ejerandel af Selskab A.
 De to holdingselskaber kan modtage skattefrit udbytte, hvis det er omfattet af selskabslovens § 13, nr. 2. Skattefriheden forudsætter, at de to selskaber opfylder betingelserne i aktieavancebeskatningslovens § 4a.
 Det fremgår af Den juridiske vejledning 2018-1 afsnit ”C.D.2.4.3.2 Skattefri udbytteindtægter – herunder udbytte af egne aktier”, at der skal være en ejerandel på mindst 10 pct., samt tale om et selskab omfattet selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 1-2 a, 2 d-2 h eller 3 a-5 b.
 De to betingelser er opfyldt, da begge holdingselskaber ejer mere end 10 pct. af Selskab A og da det ene holdingselskab er et dansk aktieselskab, mens det andet er et dansk anpartsselskab.
 Da betingelserne for skattefrit udbytte er opfyldt, medfører den i spørgsmål 1 nævnte manglende kompensation til Selskab A ikke, at der skal ske udbyttebeskatning hos de to holdingselskaber.
 Kan Skatterådet bekræfte, at den påtænkte kapitaludvidelse ikke medfører gaveafgift og udbyttebeskatning for Barn A1, Barn A2, Barn A3, Barn B1, Barn B2 og Barn B3 (herefter samlet Børnene) som anpartshavere i Selskab B?
 Det fremgår af Skattestyrelsens begrundelse til spørgsmål 1, at aktionærerne i Selskab A burde have modtaget en kompensation i forbindelse med tegningen af C-anparter i Selskab B fra børnene.
 I Skattestyrelsens besvarelse af spørgsmål 1 fremgår det, at den manglende kompensation for gevinstmuligheden skal beskattes som maskeret udlodning for aktionærerne i Selskab A efter ligningslovens § 16 A.
 Konsekvenserne for de nævnte børn i spørgsmålet er, at de skal udbyttebeskattes af deres andel af den manglende kompensation som maskeret udlodning for den andel af den manglende kompensation for gevinstmuligheden som de ejer indirekte i Selskab A gennem to


text:
holdingselskaber.
 Der skal betales gaveafgift af den formueoverførsel, der sker fra forældrene til børnene. Dette beløb svarer til den forholdsmæssige andel af den manglende kompensation forældrene er blevet udbyttebeskattet af.
 Det kan derfor ikke bekræftes, at kapitaludvidelsen ikke medfører gaveafgift eller udbyttebeskatning af børnene.
 Kan Skatterådet bekræfte, at den årlige opskrivning af det forlods udbytte kan fastsættes baseret på de anførte principper?
 Det fremgår af Skattestyrelsens begrundelse til spørgsmål 1, at der burde have været beregnet værdien af en gevinstmulighed.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at en forlods udbytteret består af en række elementer, der danner grundlaget for Skattestyrelsens vurdering af, hvorvidt den konkrete forlods udbytteret eller tegning af nye anparter sker til handelsværdien.
 Den manglende beregning af gevinstmulighedens værdi medfører, at det ikke er muligt for Skattestyrelsen at vurdere, hvorvidt de andre elementer i værdiansættelsen af fastsat til den rigtige værdi, da alle elementer indgår i den samlede vurdering og vil have afsmittende virkning på de andre elementer alt efter hvilken værdi de er fastsat til.
 Skattestyrelsen finder, at spørgsmålet skal afvises, da det ikke er muligt at vurdere elementerne i den forlods udbytteret, når der ikke er beregnet en værdi af en gevinstmulighed, jf. Den juridiske vejledning afsnit ”A.A.3.9 Muligheden for afvisning af en anmodning” og skatteforvaltningslovens § 24.
 Skattestyrelsen indstiller, at spørgsmål 4a besvares med ”Afvises”.
 Kan Skatterådet bekræfte om en opskrivning på 6 % p.a. kan accepteres som værende i overensstemmelse med armslængdeprincippet?
 Skattestyrelsen skal henvise til Skattestyrelsens besvarelse af spørgsmål 4a.
 Skattestyrelsen skal bemærke følgende kort om opskrivningen, at selvom en opskrivning svarer til, hvad en uafhængig invester ville kræve i afkast, så skal der stadigvæk beregnes en værdi af en gevinstmulighed i den konkrete sag.
 Skattestyrelsen finder, at spørgsmålet skal afvises, da det ikke er muligt at vurdere opskrivningen i den forlods udbytteret, når der ikke er beregnet en værdi af en gevinstmulighed, jf. Den juridiske vejledning afsnit ”A.A.3.9 Muligheden for afvisning af en anmodning” og skatteforvaltningslovens § 24.
 Skattestyrelsen indstiller, at spørgsmål 4b besvares med ”Afvises”.
 Kan Skatterådet bekræfte, at overkurs ved tegningen af C-anparter ikke er skattepligtig for Selskab B, jf. SEL § 13, stk. 1, nr. 1?
 I dette spørgsmål ønskes det besvaret, om overkursen, ved Selskab A nytegning af anparter i Selskab B, er skattepligtig for Selskab B.
 Det fremgår af Skattestyrelsens begrundelse til spørgsmål 1, at Selskab A burde have modtaget en kompensation i forbindelse med tegningen af C-anparter i Selskab B.
 Beskatningen af denne manglende kompensation i forhold til ejerne af Selskab A fremgår af Skattestyrelsens besvarelse af spørgsmål 1 til 3.
 I Den juridiske vejledning 2018-1 afsnit ”C.D.2.4.3.1 Overkurs ved aktieudstedelse” fremgår følgende:
 ”Selvom overkursen i forbindelse med en kapitaludvidelse overstiger, hvad en uafhængig køber ville betale for de nytegnede aktier, medfører dette ikke i sig selv, at overkursen falder uden for skattefritagelsesbestemmelsen i SEL § 13, stk. 1, nr. 1. Se SKM2006.344.LSR hvor tegning af aktier til overkurs skete som forløber for et efterfølgende internt salg af aktierne, hvorved der blev konstateret et fradragsberettiget tab. Landsskatteretten fandt, at


text:
overkursen var omfattet af SEL § 13, stk. 1, nr. 1, og dermed skattefri.”
 Det er Skattestyrelsens vurdering, at der er skattefrihed for overkursen, da den er omfattet af selskabsskattelovens § 13, stk. 1, nr. 1.
 Kan Skatterådet bekræfte, at det ikke vil medføre gaveafgift eller udbytteskat for A- og B-anpartshaverne, når C-anparterne har modtaget det dertil knyttede forlods udbytte, hvorefter de særlige rettigheder bortfalder og anparterne tilbagesælges til udstedende selskab og annulleres?
 Det fremgår af spørgsmålet, at der ønskes en vurdering af de skattemæssige konsekvenser på et fremtidigt tidspunkt, der ikke er nærmere specificeret.
 Det er Skattestyrelsens vurdering, at det ikke er muligt at besvare spørgsmålet uden at kende til de økonomiske forhold på dette fremtidige tidspunkt.
 Skattestyrelsen finder, at en besvarelse af spørgsmålet derfor bliver af teoretisk karakter og det bør afvises, jf. Den juridiske vejledning afsnit ”A.A.3.9 Muligheden for afvisning af en anmodning” og skatteforvaltningslovens § 24.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at vurderingen, hvorvidt et tilbagesalg af anparterne på et fremtidigt tidspunkt sker til handelsværdien, forudsætter, at Skattestyrelsen har foretaget en vurdering af handelsværdien for anparterne på dette fremtidige tidspunkt.
 Høringssvaret indikerer en usikkerhed i, hvilket antal C-anparter, der tilbagesælges. Der fremgår ikke en mængde og værdi. Hvis fx der sker en afståelse til 0 kr. (oplyst i høringssvaret), så kan det have skattemæssige konsekvenser, hvis værdien er 100.000 kr.
 En anden væsentlig usikkerhed er værdien af de stemmer, der er tilknyttet C-anparterne. Hvis der i perioden frem til tilbageslaget af anparterne er sket en ændring af stemmerettigheder, så kan tilbagesalget medføre en forrykkelse af majoritet. Det fremgår heller ikke om A- eller B-anparterne måtte være solgt til tredjemand i perioden frem til tilbagesalget af C-anparterne.
 Det er efter Skattestyrelsen vurdering ikke muligt at svare med fornøden sikkerhed på den fremtidige disposition.
 Det er Skatterådets vurdering, at dispositionen, der spørges til, ikke er sammenlignelig med dispositioner, hvor der er tidligere afgørelser fra Ligningsrådet og Skatterådet om værdiansættelse, herunder afgørelserne om A/B-modellerne. Der kan allerede derfor ikke være tale om en praksisskærpelse i den konkrete sag.
 Skatterådet tiltræder Skattestyrelsens indstilling og begrundelse vedr. spørgsmål 1 med nævnte tilføjelse.
 Skatterådet tiltræder Skattestyrelsens indstilling og begrundelse vedr. spørgsmål 2 til 6.
 ”§ 1. Gevinst og tab ved afståelse af aktier medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst efter reglerne i denne lov.
 ”§ 31. Erhvervelse og afståelse af aktier ved gave, arv eller arveforskud sidestilles i denne lov med køb henholdsvis salg. Som anskaffelsessum eller afståelsessum betragtes i disse tilfælde det beløb, der er lagt til grund ved beregningen af gaveafgift, boafgift eller indkomstskat af den pågældende erhvervelse. Har denne ikke været afgifts- eller indkomstskattepligtig, betragtes som anskaffelsessum eller afståelsessum den pågældende akties handelsværdi på overdragelsestidspunktet. Reglerne i 1.-3. pkt. gælder ikke, i det omfang erhververen indtræder i overdragerens skattemæssige stilling. (...)”.
 ”§ 34 (...)
 Stk. 6. Selskabets virksomhed anses for i overvejende grad at bestå i udlejning af fast ejendom eller besiddelse af kontanter, værdipapirer el.lign. som nævnt i stk. 1, nr. 3, såfremt mindst 50 pct. af selskabets indtægter,


text:
hvorved forstås den regnskabsmæssige nettoomsætning tillagt summen af øvrige regnskabsførte indtægter, opgjort som gennemsnittet af de seneste 3 regnskabsår stammer fra sådan aktivitet, eller hvis handelsværdien af selskabets udlejningsejendomme, kontanter, værdipapirer el.lign. enten på overdragelsestidspunktet eller opgjort som gennemsnittet af de seneste 3 regnskabsår udgør mindst 50 pct. af handelsværdien af selskabets samlede aktiver. Besiddelse af andele omfattet af § 18 anses ved bedømmelsen ikke som besiddelse af værdipapirer. Afkastet og værdien af aktier i datterselskaber, hvori selskabet direkte eller indirekte ejer mindst 25 pct. af aktiekapitalen m.v., medregnes ikke. I stedet medregnes den del af datterselskabets indtægter og aktiver, som svarer til ejerforholdet. Ved bedømmelsen ses der bort fra indkomst ved udlejning af fast ejendom mellem selskabet og et datterselskab eller mellem datterselskaber. Fast ejendom, der udlejes mellem selskabet og et datterselskab eller mellem datterselskaber, og som lejer anvender i driften, anses ved bedømmelsen ikke som en udlejningsejendom.”
 ”§ 37. Aktier, som ikke i forvejen er omfattet af dansk beskatning, anses for anskaffet på det faktiske anskaffelsestidspunkt til handelsværdien på tilflytningstidspunktet, jf. selskabsskattelovens § 4 A og kildeskattelovens § 9. Når et selskab m.v. eller en person efter bestemmelserne i en dobbeltbeskatningsoverenskomst indgået mellem Danmark og en fremmed stat, Færøerne eller Grønland bliver hjemmehørende i Danmark, sidestilles dette ved anvendelsen af reglen i 1. pkt. med indtræden af skattepligt her i landet.”
 ”§ 12. Aktiver og passiver i dødsboer ansættes i boopgørelsen til deres handelsværdi på den i boopgørelsen fastsatte opgørelsesdag. (...)”.
 ”§ 22. En person kan afgiftsfrit give gaver, hvis samlede værdi inden for et kalenderår ikke overstiger et grundbeløb på 58.700 kr. (2010-niveau) til
 ”§ 27. En gaves værdi fastsættes til dens handelsværdi på tidspunktet for modtagelsen. Værdiansættelsen er bindende for gavegiver og gavemodtager. (...)”.
 ”§ 16 A. Ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst medregnes udbytte af aktier, andelsbeviser og lignende værdipapirer, jf. dog stk. 4.
 ”§ 13. Til den skattepligtige indkomst medregnes ikke:
 2) Udbytte, som de i § 1, stk. 1, nr. 1-2 b, 2 d-2 j, 3 a-5 b, nævnte selskaber og foreninger m.v. modtager af aktier eller andele i selskaber omfattet af § 1, stk. 1, nr. 1-2 b, 2 d-2 j og 3 a-5 b, eller selskaber hjemmehørende i udlandet. Dette gælder dog kun udbytter af datterselskabsaktier og koncernselskabsaktier, jf. aktieavancebeskatningslovens §§ 4 A og 4 B. 1. pkt. omfatter ikke udbytter, i det omfang det udbyttegivende selskab har fradrag for udlodningen. (...).”
 ”§ 31 D. Ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst medregner selskaber og foreninger m.v. ikke tilskud fra koncernforbundne selskaber eller foreninger m.v., jf. § 31 C. Dette gælder dog kun, hvis tilskudsyderen direkte eller indirekte er moderselskab for tilskudsmodtageren, eller hvis tilskudsyderen og tilskudsmodtageren har fælles direkte eller indirekte moderselskab (søsterselskaber). Ved tilskud mellem to selskaber (søsterselskaber) med fælles direkte eller indirekte moderselskab finder 1. pkt. kun anvendelse, hvis det fælles moderselskab kan modtage skattefrit udbytte fra tilskudsyderen. Hvis det fælles moderselskab kun ejer tilskudsyderen indirekte, skal betingelserne være opfyldt i hvert ejerled. Hvis det fælles moderselskab eller mellemliggende


text:
ejerled er udenlandske, skal de være omfattet af direktiv 2011/96/EU eller opfylde betingelserne for frafald eller nedsættelse af udbyttebeskatningen efter bestemmelserne i en dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og en fremmed stat, Færøerne eller Grønland.
 Køberne af anparterne var eneaktionæren og hans bror, og eneaktionæren blev beskattet af hele formuefordelen som maskeret udlodning – også for så vidt angår den del, der var tilfaldet hans bror, idet denne formuefordel havde passeret hans økonomi.
 Højesteret fandt videre, at § 16 B på samme måde som § 16 A må omfatte enhver afståelsessum fra selskabet, uanset om den hidrører fra indtjent overskud, indkomst-skattefri formueforøgelser eller – som her – fra den kapital, som er indskudt i selskabet. Sådanne afståelsessummer er derfor skattefri, når betingelserne i selskabsskattelovens § 13, stk. 1, nr. 2, er opfyldt.
 Sagen drejer sig om værdien af selskabets aktier pr. 19/5 1993. Selskabet nedlagde som mandatar for de 5 skatteydere, som er aktionærer i selskabet, påstand om, at kursen blev fastsat til 1467. Ligningsrådet havde i 1995 givet bindende forhåndsbesked om, at kursen kunne ansættes til 449, mens Landsskatteretten efter et udmeldt syn og skøn fastsatte kursen til 446, idet retten henviste til bestemmelser om omsætningsbegrænsning og værdiansættelse for aktierne i en mellem skatteyderne indgået aktionæroverenskomst. Landsretten fandt, at sagsøgerne ikke havde løftet bevisbyrden for, at handelsværdien af aktierne pr. 19/5 1993 var højere end kurs 446, og frifandt Skatteministeriet. Højesteret hjemviste sagen til Ligningsrådet til fornyet skønsmæssig ansættelse af handelsværdien, idet den fornyede ansættelse skulle ske under hensyntagen til den merværdi som følge af virksomhedens indtjeningsevne, som var dokumenteret under det tidligere udmeldte syn og skøn (tidligere ØLD i TfS 1999, 423).
 Skatteyderens ægtefælle købte i 1988 en ejendom af Kreditforeningen Danmark for en kontantpris på 686.507 kr. og solgte i 1989 ejendommen til et aktieselskab, hvori skatteyderen var hovedaktionær, for en kontantpris på 1.048.150 kr. Den offentlige ejendomsvurdering udgjorde 670.000 kr. Skattemyndighederne anså differencen mellem salgssummen og vurderingen, 378.000 kr., som maskeret udlodning og skattepligtig for skatteyderen. Landsretten bemærkede, at overdragelsen var foregået mellem interesseforbundne parter, og at skattemyndighederne var berettigede til at ansætte overdragelsessummen efter et skøn over ejendommens værdi. Højesteret bemærkede, at det påhvilede skatteyderen at godtgøre, at overdragelsessummen ikke oversteg den pris, hvortil ejendommen kunne sælges til tredjemand, og Højesteret fandt, at skattemyndighederne havde været berettigede til at ansætte handelsværdien som sket. (Tidligere ØLD i TfS 1998, 636.) Den i sagen nævnte højesteretsdom af 15/6 1998 er refereret i TfS 1998, 484.
 Et A/S klagede over en bindende forhåndsbesked, hvorefter selskabets direktør der tillige var hovedaktionær i moderselskabet B A/S samt ledende medarbejdere, der var aktionærer i datterselskabet, var anset for skattepligtige af kursstigningen på deres respektive aktier i datterselskabet i forbindelse med en kapitaludvidelse, der blev tegnet af moderselskabet til en overkurs i forhold til handelsværdien. Datterselskabet, der drev kalkunopdræt, havde siden stiftelsen været underskudsgivende, hvorfor der var oparbejdet en negativ egenkapital. Med henblik på forbedring af driften var det derfor hensigten at nytegne en kapital på 150 mio. kr., der udelukkende ville blive tegnet


text:
af moderselskabet, idet hverken direktøren eller medarbejderne havde økonomisk mulighed for at deltage i kapitaludvidelsen. LSR’s flertal fandt ikke, at der var hjemmel til hos de pågældende aktionærer at gennemføre beskatning af den urealiserede værdistigning, der ville fremkomme ved moderselskabets kapitalindskud. I tidligere instans er der truffet afgørelse i Ligningsrådet LR1994.49/93-4286-10.
 Fra rådgivers høringssvar i sagen:
 ”Det er derfor efter vores opfattelse tale om en praksisændring, såfremt Skatterådet nu mener, at forrentningen/risikotillægget skal fastsætte på baggrund af andre forhold. Praksisændringer kan kun ske fremadrettet og ved udsendelse af styresignal.”
 Fra SKATs begrundelse i sagen:
 ”Efter praksis i bl.a. SKM2003.66.LR og SKM2003.134.LR skal handelsværdien fastsættes, når der er tale om medarbejdere, der bliver aktionærer i et selskab. I den situation, hvor der indgår en forlods udbytteret, skal der ske en betaling for udskydelsen af betalingen af forlods udbytteret. Betalingen skal tage udgangspunkt i, hvad en uafhængig investor ville kræve.
 I forhold til fastsættelsen af den forlods udbytteret er der ikke tale om uafhængige parter og det skal derfor vurderes, hvorvidt den er fastsat til handelsværdien, så der ikke sker overførsel af værdier mellem parterne.”
 Den juridiske vejledning 2018-2 A.A.7.1.4 Ændring eller udfyldning/præcisering af praksis
 I realiteten er det kun situationer, hvor en afgørelse udfylder et tidligere vakuum, der ikke skal behandles efter principperne om praksisændring. Nedenfor nævnes en række afgørelser som eksempler på tilfælde, hvor det er fastslået, at en afgørelse udfyldte – og dermed ikke ændrede – hidtidig praksis.
 Skatterådet fandt, at afgørelsen i SKM2013.250.SR samt den ændring i Den juridiske vejledning 2013-2 afsnit C.A.10.4.3.7, der var en konsekvens heraf, ikke var en praksisændring, fordi der ikke tidligere havde været taget stilling til den skattemæssige kvalifikation af ”staff assessment” i relation til PBL § 53 A og der derfor ikke havde foreligget en praksis. Se SKM2016.62.SR.
 Klageren blev nægtet afskrivning på investors udgift til “finders fee”, fordi det ikke kunne dokumenteres, at dette spørgsmål havde været reguleret i hidtil gældende praksis. Se SKM2009.196.ØLR.
 Nægtelse af fradrag for udgifter til vedligeholdelse af fredede parkanlæg blev ikke anset for ændring af hidtidig praksis. Se SKM2009.95.HR.”
 Den juridiske vejledning 2018-2 A.A.7.1.5 Skærpelse af praksis
 Klager havde i 2001 modtaget en tilkendegivelse fra SKAT om, at entreindtægter for adgang til kasino ikke var momspligtige. Tilkendegivelsen var i overensstemmelse med SKATs praksis på tidspunktet. Landsskatteretten underkendte i SKM2008.591.LSR denne praksis, og fastslog i kendelsen, at et kasinos entreindægter er momspligtige. Klager gjorde nu gældende, at SKAT skulle have haft informeret om kendelsen i et styresignal og varslet praksisændringen. Landsskatteretten fandt, at der var sket passende information om praksisændringen ved offentliggørelsen af kendelsen på SKATs hjemmeside, ligesom SKATs Juridiske Vejledning blev opdateret i overensstemmelse med kendelsen i 2008. Det var Landsskatterettens opfattelse, at praksisændringen havde virkning fra offentliggørelsen af kendelsen på SKATs hjemmeside. Landsskatteretten stadfæstede på den baggrund SKATs afgørelse. Se SKM2017.112.LSR.
 Højesteret gav skattemyndighederne medhold i, at det var sagligt begrundet at ændre praksis om selskabers fradrag for ydelser til stifterne. Praksisændringen bestod i, at fradragsretten – i modsætning til tidligere – blev gjort betinget


text:
af, at ydelserne stod i rimeligt forhold til modydelsen. Se UfR 1973.18.HD.
 En skærpende ændring af praksis om beskatning af privat kørsel i arbejdsgivers bil blev tilsidesat, bl.a. fordi ændringen savnede saglig begrundelse. Det blev tillagt betydning, at beskatningen var udtryk for forskelsbehandling i forhold til andre lignende situationer. Se TfS 1997.834.VLD.”
 Den juridiske vejledning 2018-2 C.B.2.3.4 Gevinst og tab ved afståelse af datterselskabs- og koncernselskabsaktier
 ” Regel
 Selskabers gevinst eller tab på datterselskabs- og koncernselskabsaktier medregnes ikke ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst, medmindre der er tale om næringsaktier. Se ABL § 8.”
 Den juridiske vejledning 2018-1 C.B.3.5.1 Hvornår kan der opstå maskeret udbytte/udlodning?
 ”Hvornår opstår maskeret udbytte?
 Den juridiske vejledning 2018-2 C.A.6.2 Afgiftspligtige gaver
 Personer der har haft fælles bopæl med gavegiver i de sidste to år før modtagelsen af gaven, og personer, der tidligere har haft fælles bopæl med gave-giver i en sammenhængende periode på mindst to år, når den fælles bopæl alene er ophørt på grund af institutionsanbringelse, herunder i en ældrebolig
 Se BAL § 22.”
 ”§4 a. Ved datterselskabsaktier forstås aktier, som ejes af et selskab, der ejer mindst 10 pct. af aktiekapitalen i datterselskabet, jf. dog stk. 2, 3 og 7.
 Den juridiske vejledning 2018-2 C.D.2.3.4.2 Skattefri udbytteindtægter – herunder udbytte af egne aktier
 ”§24. En anmodning om et bindende svar skal være skriftlig og indeholde alle de oplysninger af betydning for svaret, som står til rådighed for spørgeren. Skønner told- og skatteforvaltningen respektive Skatterådet, at spørgsmålet ikke er tilstrækkeligt oplyst, kan spørgeren anmodes om yderligere oplysninger eller dokumentation. Efterkommes anmodningen ikke inden for en rimelig frist, kan spørgsmålet afvises eller svaret begrænses til de forhold, der skønnes tilstrækkeligt oplyst.
 Den juridiske vejledning 2018-2 A.A.3.9 Muligheden for afvisning af en anmodning
 Eksempel (spørgsmål om, hvordan et lån skattemæssigt skulle kvalificeres – kunne ikke besvares med ja eller nej)
 Spørger stillede spørgsmålet: “Hvis der svares nej til spørgsmål 1A, 1B og 1C, er der da andre særlige regler, eksempelvis om registrering, dokumentation eller andet, som skal iagttages?”
 Der henvises til spørgsmål 4b.
 1) Overkurs, som et selskab opnår ved udstedelse af aktier eller ved udvidelse af sin aktiekapital.”
 Den juridiske vejledning 2018-2 afsnit ”C.D.2.4.3.1 Overkurs ved aktieudstedelse”
 Ligningsrådet blev spurgt, hvorvidt et selskab D ́s nytegning af aktier i et nyt moderselskab M2 til en overkurs, der væsentligt oversteg den regnskabsmæssige værdi i M2, ville udløse beskatning hos D, M2, M2 ́s nye moderselskab M1 eller aktionærerne i dette. Nytegningen skulle ske ved apportindskud af aktierne og anparterne i D ́s datterselskaber og handelsværdien af disse aktier/anparter ville svare til den nominelle værdi af de udstedte aktier i M2 med tillæg af overkurs. Endvidere ønskedes det oplyst, hvorvidt aktietegningen ville udløse beskatning hos eneanparts-haverne i de tre selskaber, der ville blive aktionærer i M1, når det forudsattes, at der ikke ville ske en formueforøgelse for eller formueforskydning mellem anpartshaverne indbyrdes og at der ikke ville ske udlodning til anpartshaverne. Ligningsrådet udtalte, at forskellen mellem handelsværdien af kapitalandelene i datterselskaberne og det modtagne vederlag, kr. 10.000


text:
kr., i skattemæssig henseende ville være at betragte som et ikke-fradragsberettiget tilskud fra D til M2, som M2 ville være skattepligtig af. Den påtænkte disposition ville ikke udløse beskatning hos de tre eneanpartshavere.
 Der henvises til spørgsmål 4a.
 Kommanditisterne påtænkte at overdrage kommanditistanparter til komplementar-selskabet og havde anmodet om bindende svar om de skattemæssige virkninger. Der var imidlertid en sådan usikkerhed om dispositionens endelige indhold, at anmodningen om bindende svar blev afvist, fordi dispositionen blev anset for at have foreløbig karakter, således at en besvarelse ville få karakter af rådgivning. Et spørgsmål om kursgevinstbeskatning blev ligeledes afvist, fordi den påtænkte disposition ikke var præcist og fyldestgørende beskrevet. Se SKM2014.494.SR.
 Forrige artikelStraf – momssvig – chokoladeafgift – ikke registreret fødevarevirksomhed
 Næste artikelVedtægtsændring og afvisning af spørgsmål
 Moms – Salg af lejligheder


text:
Første tunesersag – U 2008.2394 H
 Højesterets kendelse i sag 157/2008. Refereret af andre i U 2008.2394 H.
 Mathias Kjærsgaard Mathias Kjærsgaard
 Dom afsagt af: Højesteret med ni dommere
 Tema: Domstolsprøvelse, udvisning, ytringsfrihed, frihedsberøvelse, domstolskontrol, grundlovens § 63, grundlovens § 71, stk. 6, prøvelsesgrundlag
 En tunesisk statsborger (herefter "U") blev frihedsberøvet som led i PETs indsats for at forhindre og forebygge et drab på en af tegnerne af Muhammed-tegningerne, der i 2005 blev offentliggjort af Jyllands-Posten. Frihedsberøvelsen blev foretaget den 12. februar 2008 i medfør af udlændingeloven med henblik på senere udvisning af Danmark. Som grundlag for både frihedsberøvelsen og udvisningen blev det af integrationsministeren med indstilling fra justitsministeren vurderet, at U var til fare for statens sikkerhed. Samme dag, den 12. februar 2008, traf Udlændingeservice (i dag Udlændingestyrelsen) afgørelse om udvisning for bestandig. Selve oplysningerne og baggrunden for vurderingen blev med henvisning til udlændingelovens § 45 b, stk. 2, ikke videregivet eller oplyst til U af sikkerhedsmæssige årsager. Det blev alene oplyst, at vurderingen var begrundet i en mistanke om, at U havde deltaget i planlægningen af drabet.
 Den væsentligste statsretlige/forfatningsretlige problemstilling i denne sag er, hvorvidt der i sagen kunne stilles visse minimumskrav til en domstolsprøvelse af grundlaget for en administrativ afgørelse.
 Sagen har i første omgang været forelagt både byretten og landsretten. Begge domstole har fundet frihedsberøvelsen lovlig og har vurderet, at der ikke var mindre indgribende foranstaltninger, der kunne anses som tilstrækkelige. Den 13. marts 2008 tiltrådte Integrationsministeriet ligeledes Udlændingeservices afgørelse om udvisning. Landsretten stadfæstede byrettens afgørelse, der anså betingelserne for frihedsberøvelsen efter udlændingeloven som værende opfyldt.
 Ved behandlingen af sagen i Højesteret blev der fremlagt yderligere oplysninger om grundlaget for frihedsberøvelsen, der efter fornyet gennemgang kunne fremlægges uden at tilsidesætte hensynet til statens sikkerhed. Det var dog fortsat ikke alle oplysninger, der kunne fremlægges.
 U gjorde gældende, at frihedsberøvelsen ikke havde klar lovhjemmel. Efter udlændingelovens § 37 skal en frihedsberøvet udlænding fremstilles for retten inden 3 døgn. Retten tager stilling til frihedsberøvelsens lovlighed og fortsatte opretholdelse. Det var U's opfattelse, at der var sket begrænset domstolsprøvelse uden stillingtagen til den farevurdering, der lå til grund for udvisningen og frihedsberøvelsen, hvilket ifølge U var i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions (EMRK) art. 5, stk. 4, art. 6, art. 8, art. 13 og art. 1 i tillægsprotokol 7.
 U gjorde endvidere gældende, at den mangelfulde sagsoplysning var i strid med grundlovens § 63 og fundamentale danske retsprincipper, samt at frihedsberøvelsen manglede et reelt formål og var i strid med proportionalitetsprincippet.
 Rigspolitichefen gjorde heroverfor principalt gældende, at domstolskontrollen efter udlændingelovens § 37 omfatter en efterprøvelse af frihedsberøvelsen, men ikke en prøvelse af integrationsministerens vurdering af, om U var til fare for statens sikkerhed. Vurderingen skulle ifølge rigspolitichefen lægges til grund ved afgørelsen og kunne derfor ikke prøves, idet integrationsministeren ikke var part i sagen. Subsidiært gjorde rigspolitichefen gældende, at hvis Højesteret måtte komme frem til, at U havde krav på at få prøvet grundlaget for farevurderingen efter § 37, kunne det på baggrund af det nye materiale fastslås,


text:
at der bestod en mistanke mod U om, at han ville gennemføre et attentat mod den pågældende tegner.
 Højesteret slog for det første fast, at prøvelsen efter udlændingelovens § 37 ikke omfatter en prøvelse af selve farevurderingen eller afgørelsen om udvisning. Disse dele ville alene kunne prøves ved domstolene efter grundlovens § 63 og ikke efter udlændingeloven, da § 37 kun giver hjemmel til prøvelse af frihedsberøvelsens lovlighed og fortsatte opretholdelse. Selvom afgørelserne ikke kunne prøves efter § 37, fandt Højesteret, at kontrollen af frihedsberøvelsens lovlighed skulle indebære en vis prøvelse af det faktuelle grundlag for afgørelsen. Højesteret udtalte, at der må kræves en "rimelig sandsynliggørelse af, at der har været et sådant faktuelt grundlag for farevurderingen, at frihedsberøvelsen ikke kan anses som uhjemlet eller ubegrundet". Højesteret henviste også til EMRKs art. 5, stk. 4, der vedrører retten til domstolsprøvelse ved frihedsberøvelse. Sandsynliggørelsen skulle ifølge Højesteret ske ved, at myndighederne fremlægger de fornødne oplysninger for retten. Højesteret udtalte i kendelsen, at myndighederne for retten skal fremlægge "de i så henseende fornødne oplysninger med passende adgang til kontradiktion."
 Højesteret udtalte, at en person, der planlægger et drab på en tegner af Muhammed-tegningerne, må anses for at ville skræmme befolkningen og begrænse ytringsfriheden, og derfor må anses som en fare for statens sikkerhed. Alligevel fandt Højesteret, at byrettens og landsrettens prøvelse af frihedsberøvelsen ikke levede op til de krav, der må stilles til domstolskontrollen i medfør af udlændingelovens § 37. Bl.a. fremhævede Højesteret, at Østre Landsret havde stadfæstet byrettens dom uden at inddrage yderligere oplysninger og uden begrundet stillingtagen til de fremsatte indsigelser. Domstolsprøvelsen var derfor utilstrækkelig.
 Højesteret mente ikke, at dette resultat kunne føre til løsladelse, men ophævede kendelserne og hjemviste sagen til byretten med henblik på den fornødne domstolsprøvelse.
 Kendelsen kan inddrages i forbindelse med domstolsprøvelse af administrative afgørelser. Højesterets afgørelse er et udtryk for, at der ved domstolsprøvelse må stilles krav om en vis grad af prøvelse af selve det konkrete grundlag for den administrative afgørelse, også i tilfælde, hvor prøvelsen er begrænset i medfør af lovbestemmelser.
 Kendelsen viser derudover, at domstolskontrol efter udlændingelovens regler ikke må give en ringere retsstilling end retsstillingen for de personer, der er undergivet anden administrativ frihedsberøvelse og som derfor kan få domstolsprøvelse efter grundlovens § 71, stk. 6. Højesteret har fastslået, at domstolskontrol efter udlændingelovens § 37 skal være af samme intensitet som domstolskontrol efter grundlovens § 71, stk. 6.
 Som nævnt ovenfor fremhævede Højesteret, at der skal være passende adgang til kontradiktion. Herved fastslog Højesteret et hensyn til modparten, hvorved der skal foreligge fornødne oplysninger til, at modparten har et grundlag at tage stilling til sagen på.
 Højesteret inddrog også ytringsfrihed og dens betydning for statens sikkerhed. Som nævnt anså Højesteret personer, der vil skræmme befolkningen og begrænse ytringsfriheden, som en fare for statens sikkerhed. Se hertil Dansk Statsret, 2. udgave 2016, s. 38.
 I sagen blev en tunesisk statsborger frihedsberøvet, idet han ved administrativ afgørelse blev anset som en fare for statens sikkerhed. Grundlaget for denne vurdering blev ikke fremlagt eller


text:
236 advokater indenfor Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord - Find din advokat her!
 236 advokater indenfor Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord
 Landsdækkende netværk af specialiserede advokater Dækker alle juridiske områder
 Indhent nemt tilbud fra 3 advokater
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Inkasso Lejeret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatfirmaet Isaksen & Nomanni I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Strafferet Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advodan Thisted I/S
 Advokat, møderet for landsret Generelle erhvervsforhold Erhvervsejendomme Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DLA Piper Denmark Advokatpartnerselskab
 Susanne Bundgaard Geil
 Advokat, møderet for landsret Lejeret Miljø og Energi Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Bundgaard Advokater v/Susanne Bundgaard Geil
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervslejeret IT-ret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Mazanti-Andersen Korsø Jensen Advokatpartnerselskab
 Ellen Marie Sørensen Kaae
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Tellus Advokater ApS
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Internationale kontrakter Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokat Knud Kasper Damsgaard
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Ansættelsesret og arbejdsret Generelle erhvervsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord KAMMERADVOKATEN I/S ADVOKATFIRMAET POUL SCHMITH
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Immaterialret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord ADVODAN Hillerød Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Lejeret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DLA Piper Denmark Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager enp-advokater I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Ansættelsesret og arbejdsret Generelle erhvervsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DAHL Advokatpartnerselskab
 Advokat, Partner, møderet for landsret og højesteret Erhvervsejendomme Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Holtegaard & Partners Advokatfirma
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Entrepriseret Mediation/mægling Mediation/mægling Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatanpartsselskabet Kim Jybæk
 Troels Mørch Tuxen
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Selskabsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Bech-Bruun Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Ansættelsesret og arbejdsret Erstatningsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatanpartsselskabet Lars Søndergaard
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret IT-ret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord KLEIN Advokatfirma v/Steen Klein
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Voldgift Voldgiftssager Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Landboret/Landbrugshandler Advokatfirmaet Vingaardshus A/S
 Advokat, HA-jur, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager Advokatfirmaet Cronwald
 Roger Kopp Pedersen
 Advokat, Autoriseret bobestyrer, møderet for landsret og højesteret Obligationsret Strafferet Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord ADVOKATHJØRNET
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Forvaltningsret Skatteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatkompagniet A/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Strafferet Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatfirmaet Vogel & Gammelby I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Husdyrvoldgiftsret Miljø og Energi Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Clemens Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Gældssanering Strafferet Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Brockstedt-Kaalund København Advokatpartnerselskab
 Advokat, Bobestyrer, møderet for landsret og højesteret Strafferet Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokataktieselskabet Graven Nielsen og Kokkenborg
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Immaterialret Virksomhedsrådgivning Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord HjulmandKaptain Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Lejeret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager Advokatfirmaet Fink
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Strafferet Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Berg Advokater Advokatanpartsselskab
 Advokat, Etableringsvejleder, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Landboret/Landbrugshandler Aktieselskabet Advokaterne Amtmandstoften
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Finansieringsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokat Henning Hansen
 Torben Korsager Andersen
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Bestyrelsesarbejde Generelle erhvervsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord INTERLEX Advokater I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Immaterialret Virksomhedsoverdragelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatpartnerselskabet Kirk Larsen & Ascanius
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Generelle erhvervsforhold Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokat Erik F. Kjær
 Søren Dines Larsen
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Immaterialret Selskabsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Havemann Advokataktieselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret EU-ret Selskabsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord


text:
Smith Knudsen Advokataktieselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Immaterialret Virksomhedsoverdragelse Advokatgruppen I/S
 Advokat, møderet for landsret Inkasso Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Voldgift Voldgiftssager Elmann Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret Generelle erhvervsforhold Sportens retsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Bonnesen Advokater I/S
 Peter Skov Sørensen
 Advokat, møderet for landsret Generelle erhvervsforhold Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Nexus Advokater ApS
 Advokat, møderet for landsret Erhvervsejendomme Selskabsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Mazanti-Andersen Korsø Jensen Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret Lejeret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager Hovmøller & Thorup Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret Inkasso Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager
 Advokat, møderet for landsret Inkasso Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager Horten Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Generelle erhvervsforhold Kontraktsret Blue Equity Management A/S
 Advokat, møderet for landsret Erhvervsejendomme Byggeri Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Hævdholm & Stausholm Advokatanpartsselskab
 Advokat, møderet for landsret Erhvervsret IT-ret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Lund Elmer Sandager Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret EU-ret Familieret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord ADVODAN Hillerød Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret Finansieringsret Immaterialret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DLA Piper Denmark Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret Inkasso Etablering af virksomhed Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Penta Advokater A/S
 Erik Schøt-Bæk
 Advokat, møderet for landsret Erhvervsret Strafferet Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Buch Advokatfirma
 Advokat, møderet for landsret Ansættelsesret og arbejdsret Erstatningsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Front advokater I/S ved Birgitte Kirkegaard og Susanne Schou Johnsson
 Advokat, møderet for landsret Byggeri Erhvervsejendomme Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Focus Advokater P/S
 Advokat, Autoriseret bobestyrer, møderet for landsret Erstatningsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advodan I/S
 Advokat, møderet for landsret Generelle erhvervsforhold Kontraktsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Focus Advokater P/S
 Advokat, møderet for landsret Immaterialret Selskabsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Otello Advokatanpartsselskab
 Advokat, møderet for landsret Generelle erhvervsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Landboret/Landbrugshandler Advokaterne Vermeij, Vermeij & Staunskjær
 Advokat, møderet for landsret Generelle erhvervsforhold Virksomhedsoverdragelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Focus Advokater P/S
 Advokat, møderet for landsret Generelle erhvervsforhold Sportens retsforhold Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Curia Advokatpartnerselskab KLAR Advokater P/S
 Advokat, Aut. bobestyrer Generelle erhvervsforhold Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatgården Sorø I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervslejeret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Advokatfirmaet Nilsson-Børresen
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Tyske retsforhold Virksomhedsoverdragelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Mazanti-Andersen Korsø Jensen Advokatpartnerselskab
 Torben Stenius
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Internationale kontrakter Luftfartsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatanpartsselskabet Torben Stenius
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager WTC Advokaterne Advokataktieselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager DLA Piper Denmark Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager Advodan Slagelse I/S
 Advokat Generelle erhvervsforhold Kontraktsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Leoni Advokater Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Familieret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Penta Advokater A/S
 John H. Jeppesen
 Advokat, H.D.(F), møderet for landsret og højesteret Familieret Skatteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Lou Advokatfirma P/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager Advokatpartnerselskabet Drachmann
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Ansættelsesret og arbejdsret Selskabsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Sundgaard Advokater I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Bestyrelsesarbejde Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DLA Piper Denmark Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Ansættelsesret og arbejdsret International erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Horten Advokatpartnerselskab
 Advokat Inkasso Landboret/Landbrugshandler Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Brockstedt-Kaalund Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Selskabsret Skatteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Compass Advokatfirma v/ adv. Jens Jepsen
 Advokat, Autoriseret bobestyrer, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatanpartsselskabet Advodan Bornholm
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Erhvervsret Virksomhedsoverdragelse Jesper Trommer Volf Advokatfirma
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Familieret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DAHL Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet


text:
for landsret og højesteret Erhvervsret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Ret & Råd Fyn A/S Assens
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Entrepriseret Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DreistStorgaard Advokater A/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager DreistStorgaard Advokater A/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Familieret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord HYGUM ADVOKATER
 Advokat Inkasso Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Lund Elmer Sandager Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Erstatningsret og forsikringsret Tyske retsforhold Bjørn Wittrup Advokatfirma
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager Erhvervsret Advokat Torben Storm Nielsen c/o Avocat Mihaela Nielsen
 Advokat, Aut. bobestyrer Miljø og Energi Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord HjulmandKaptain Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Selskabsret Landboret/Landbrugshandler Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokat Jens Rye-Andersen
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Selskabsret Virksomhedsoverdragelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord ADVODAN Tønder/Toftlund I/S v/L. Nauheimer og S. Østerby-Jørgensen
 Karsten Thorsted
 Advokat Inkasso Tvangsauktioner Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord TVC Advokatfirma Roskilde P/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Kontraktsret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DLA Piper Denmark Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Konkurrenceret Virksomhedsoverdragelse DLA Piper Denmark Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Landboret/Landbrugshandler Procedure/retssager LRP I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Entrepriseret Selskabsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord LRP I/S
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Pengeinstitutjura Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord DLA Piper Denmark Advokatpartnerselskab
 Advokat, Autoriseret bobestyrer, møderet for landsret og højesteret Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Procedure/retssager Ret & Råd Bornholm v. Advokatfirmaet Paldan
 Advokat Virksomhedsrekonstruktion Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Mediation/mægling Mediation/mægling Bech-Bruun Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Selskabsret Virksomhedsrekonstruktion Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Bech-Bruun Advokatpartnerselskab
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Ansættelsesret og arbejdsret Erhvervsret Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokatfirmaet Martin Hector
 Advokat, møderet for landsret og højesteret Bestyrelsesarbejde Etablering af virksomhed Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Penta Advokater A/S
 Advokat, Skifteretsmedhjælper i Gældssaneringssager, møderet for landsret og højesteret Entrepriseret Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord Advokat Ole Krabbe
 Byer med flest advokater
 941 advokater i København K
 509 advokater i København Ø
 487 advokater i København V
 484 advokater i Aarhus C
 284 advokater i Hellerup
 108 advokater i Aalborg
 80 advokater i Odense C
 59 advokater i Kolding
 57 advokater i Horsens
 56 advokater i Esbjerg
 51 advokater i København S
 43 advokater i Roskilde
 43 advokater i Herning
 42 advokater i Viborg
 41 advokater i Hillerød
 38 advokater i Vejle
 38 advokater i Frederiksberg
 38 advokater i Ballerup
 37 advokater i Kongens Lyngby
 34 advokater i Frederiksberg C
 33 advokater i Glostrup
 32 advokater i Hørsholm
 30 advokater i Svendborg
 30 advokater i Silkeborg
 28 advokater i Søborg
 26 advokater i Holbæk
 26 advokater i Fredericia
 25 advokater i Odense M
 24 advokater i Helsingør
 24 advokater i Hjørring
 22 advokater i Næstved
 22 advokater i Frederikshavn
 21 advokater i Charlottenlund
 20 advokater i Åbyhøj
 20 advokater i Holte
 20 advokater i Aabenraa
 20 advokater i Køge
 19 advokater i Valby
 19 advokater i Randers C
 19 advokater i Holstebro
 17 advokater i Slagelse
 16 advokater i Aarhus N
 16 advokater i Sønderborg
 15 advokater i København SV
 14 advokater i Nykøbing F
 14 advokater i København N
 14 advokater i Aalborg SV
 14 advokater i Gentofte
 12 advokater i Virum
 12 advokater i Haderslev
 12 advokater


text:
i Skanderborg
 12 advokater i Frederikssund
 12 advokater i Hvidovre
 12 advokater i Klampenborg
 12 advokater i Viby J
 11 advokater i Sorø
 11 advokater i Brønderslev
 11 advokater i Billund
 11 advokater i Ringsted
 10 advokater i Humlebæk
 Mest almindelige fagområder
 Selskabsret (556)
 Fast ejendom-boligrådgivning/ejendomsberigtigelse (529)
 Familieret (474)
 Procedure/retssager (466)
 Erhvervsret (451)
 Generelle erhvervsforhold (423)
 Strafferet (392)
 Virksomhedsoverdragelse (374)
 Entrepriseret (299)
 Ansættelsesret og arbejdsret (296)
 Lejeret (288)
 Insolvensret/betalingsstandsning/konkurs/akkord (277)
 Immaterialret (248)
 Erstatningsret (221)
 Skatteret (209)
 Kontraktsret (162)
 Forsikringsret (133)
 Finansieringsret (125)
 IT-ret (116)
 Miljø og Energi (111)
 Erhvervsejendomme (107)
 EU-ret (92)
 Inkasso (91)
 Erhvervslejeret (89)
 Konkurrenceret (89)
 Ejendomshandel (79)
 Personskadeerstatning (75)
 Bestyrelsesarbejde (74)
 Udbudsret (73)
 Erstatningsret og forsikringsret (73)
 Rekonstruktion (72)
 Generationsskifte (71)
 Børsret (69)
 Voldgiftssager (67)
 Markedsføringsret (67)
 Voldgift (67)
 Landboret/Landbrugshandler (61)
 International erhvervsret (58)
 Energiret (55)
 Offentlig ret (54)
 Mediation/mægling (53)
 Ejendomsadministration (52)
 Andelsboligforeninger (51)
 Testamente (51)
 Byggeri (49)
 Tvangsfjernelsessager (48)
 Transportret (48)
 Fonds- og foreningsret (47)
 Medieret (46)
 Gældssanering (39)
 Forvaltningsret (35)
 Internationale kontrakter (34)
 Tyske retsforhold (30)
 Pengeinstitutjura (29)
 Aftaleret (29)
 Persondata (28)
 Ophavsret (26)
 Moms og afgifter (25)


text:
afsagt torsdag den 3. december 2015
 Sag 137/2015 A og B
 (advokat Michael Lindquist for begge)
 Søholm Boligselskab ApS (selv)
 I tidligere instanser er afsagt kendelse af Fogedretten i Næstved den 24. februar 2015 og af Østre Landsrets 13. afdeling den 9. april 2015.
 I påkendelsen har deltaget tre dommere: Poul Søgaard, Niels Grubbe og Jens Peter Christensen.
 Kærende, A og B, har nedlagt påstand om, at fogedrettens kendelse stadfæstes.
 Indkærede, Søholm Boligselskab ApS, har nedlagt påstand om, at landsrettens kendelse stadfæstes.
 A/S KFI-Holding og B (i det følgende ”lejer”) indgik den 8. oktober 2012 aftale om leje af ...vej 12, ..., med henblik på drift af et solcenter.
 A/S KFI-Holding overdrog pr. 1. november 2013 ejendommen til Søholm Boligselskab ApS (i det følgende ”udlejer”).
 Ved almindeligt og anbefalet brev af fredag den 6. september 2013 anmodede udlejer lejer om at betale i alt 14.880,65 kr. Påkravet omfatter bl.a. et gebyr på 52 kr. til Høje-Taastrup Kommune for indhentelse af oplysning om lejers nye adresse. Det fremgår af påkravet, at lejeaftalen kunne ophæves, hvis det skyldige beløb ikke var udlejer ”i hænde senest 3 dage efter modtagelsen” af påkravet.
 Det fremgår af en afleveringsattest, at påkravet blev afleveret i lejers postkasse lørdag den 7. september 2013.
 Ved almindeligt og anbefalet brev af onsdag den 11. september 2013 ophævede udlejer lejeaftalen, idet lejer ikke havde betalt det skyldige beløb.
 A og B har navnlig anført, at B mandag den 9. september 2013 modtog udlejers påkrav af 6. september 2013, og at sidste rettidige betalingsdag derfor var torsdag den 12. september 2013. Det samme ville gælde, såfremt B havde modtaget påkravet den 7. september 2013, som var en lørdag, idet modtagelsesdagen i så fald ville være blevet udskudt til mandag den 9. september 2013. Ophævelsen blev meddelt allerede den 11. september 2013, hvilket var forud for den sidst mulige frist for betaling i erhvervslejelovens § 69, stk. 3. Dette medfører, at påkravet og dermed ophævelsen af lejeaftalen er ugyldig.
 Udlejer har ved formuleringen i påkravet ”... i hænde senest 3 dage efter modtagelsen af ...” begrænset lejers mulighed for betaling til et tidsrum, som er kortere end 3 dage, idet påkravet forudsætter, at udlejer modtager beløbet på tredjedagen, hvilket afskærer lejer fra at berigtige restancen på tredjedagen ved girobetaling og bankoverførsel uden mulighed for straksoverførsel.
 Påkravet indeholder desuden et gebyr til folkeregisteroplysning, som ikke er pligtig pengeydelse, hvilket medfører, at påkravet er ugyldigt, og at påkravet derfor ikke kan danne grundlag for ophævelse af lejeaftalen.
 B havde endvidere et modkrav, som kunne modregnes i restancen, og udlejer var uberettiget til at nægte at godkende Bs afståelse af lejemålet til A.
 Søholm Boligselskab ApS har navnlig anført, at formuleringen ”i hænde” i påkravet opfylder betingelserne i erhvervslejelovens § 69, idet formuleringen svarer til formuleringen ”indbetalt inden”, jf. Højesterets kendelse af 31. maj 2001 (U 2001.1883), hvor Højesteret fandt, at formuleringen ”indbetalt inden 3 dage” betyder det samme som ”senest 3 dage efter”. Udtrykket ”i hænde senest 3 dage efter” betyder, at betalingen skal


text:
finde sted senest på tredjedagen kl. 24.00.
 Gebyret for indhentelse af folkeregisteroplysninger er en pligtig pengeydelse. Under alle omstændigheder er beløbets størrelse af uvæsentlig betydning og kan derfor ikke medføre, at påkravet er ugyldigt.
 Betalingsfristen begyndte at løbe lørdag den 7. september 2013, hvor B modtog påkravet, og sidste rettidige betalingsdag var derfor tirsdag den 10. september 2013. Der kan kun blive tale om udskydelse af betalingsfristen på 3 dage, hvis tredjedagen er en helligdag, en lørdag eller grundlovsdag, jf. erhvervslejelovens § 43, stk. 2, 1. pkt. De tidsmæssige betingelser for ophæ- velse af lejeaftalen er derfor opfyldt.
 B havde ikke et modkrav, som kunne modregnes i restancen, og B har ikke med bindende virkning for Søholm Boligselskab ApS afstået lejemålet til A.
 Sagen angår spørgsmålet, om fogedretten skal fremme den indkærede udlejers begæring om udsættelse af de kærende som lejere af et erhvervslejemål som følge af udlejerens ophævelse af lejemålet på grund af misligholdelse med betaling af en restance. Der skal i denne forbindelse i første række tages stilling til kærendes indsigelser om, at restancen omfattede et folkeregistergebyr, der ikke er pligtig pengeydelse i lejeforholdet, at udlejer har ophævet lejemålet inden påkravsfristens udløb, samt at påkravet om, at restancen skal være ”vort kontor i hænde” inden påkravsfristens udløb, ikke opfylder lovens krav.
 Folkeregistergebyret
 Ifølge erhvervslejelovens § 69, stk. 1, nr. 1, kan udlejeren ophæve lejeaftalen, når ”leje eller anden pligtig pengeydelse ikke er betalt rettidigt”. Ifølge stk. 2 skal der ved pligtig pengeydelse forstås ”forfaldne krav, der udspringer af denne lov eller lejeaftalen”. Højesteret har i dommen gengivet i UfR 2000.905 udtalt, at ”Som udgangspunkt må alle pengeforpligtelser, som i medfør af ... lejeloven eller lejeaftalen påhviler lejeren ... anses for omfattet af udtrykket »anden pligtig pengeydelse « under forudsætning af, at der ikke består nogen rimelig tvivl om forpligtelsen.” Herefter og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, har udlejer med rette medtaget gebyret i opgørelsen af den restance, der er grundlag for påkrav og ophævelse.
 Påkravsfristens udløb
 Ifølge erhvervslejelovens § 69, stk. 3, 1. pkt., kan udlejeren kun hæve lejeaftalen som følge af for sen betaling, hvis lejeren ikke har berigtiget restancen senest 3 dage efter, at skriftligt på- krav er kommet frem. Ifølge 3. pkt. finder § 43, stk. 2, tilsvarende anvendelse. I denne bestemmelse, der angår lejebetaling, er anført, at betaling er rettidig, når den sker senest den 3. hverdag efter forfaldsdagen. Er denne hverdag en lørdag eller grundlovsdag, er betaling den følgende hverdag rettidig.
 Bestemmelserne i erhvervslejelovens § 43, stk. 2, og § 69, stk. 3, 3. pkt., er uændret siden hovedloven, lov nr. 934 af 20. december 1999, der trådte i kraft 1. januar 2000. Ifølge de særlige bemærkninger til bestemmelserne i lovforslaget svarer bestemmelserne til dagældende lejelovs henholdsvis § 33, stk. 3, og § 93, stk. 2., 3. pkt., se lovforslag nr. 33 af 13. oktober 1999 (Folketingstidende 1999-00, tillæg A, s. 1005 og s. 1016).
 Bestemmelsen i lejelovens § 93, stk. 2, 3. pkt. om, at § 33, stk.


text:
3, finder tilsvarende anvendelse, blev indføjet i lejeloven ved lov nr. 419 af 1. juni 1994 med ikrafttræden 1. juli 1994. I lovforslagets særlige bemærkninger til bestemmelsen anføres, ”Med forslaget præciseres, at beregningen af fristerne ved afgivelse af påkrav som følge af for sen betaling af leje skal ske efter reglerne i § 33, stk. 3, om rettidig betaling af leje.”, se lovforslag nr. 229 af 6. april 1994 (Folketingstidende 1993-94, tillæg A, sp. 7907). Bemærkningerne må efter Højesterets opfattelse forstås således, at det har været hensigten ikke blot at overføre reglen om udskydelsen af fristens sluttidspunkt, men også reglen om, at de tre dage skulle være tre hverdage, således at der blev fuldstændig overensstemmelse mellem reglerne.
 I overensstemmelse med bestemmelsens ordlyd og forhistorie finder Højesteret herefter, at fristen på ”3 dage”, jf. erhvervslejelovens § 69, stk. 3, 1. pkt., i medfør af stk. 3 skal forstås i overensstemmelse med § 43, stk. 2, som ”3 hverdage”.
 Højesteret lægger til grund, at påkravsskrivelsen blev sendt almindeligt og anbefalet fredag den 6. september 2013. Ifølge Post Danmarks afleveringsattest blev brevet afleveret i adressatens brevkasse lørdag den 7. september 2013, hvor påkravet således kom frem. Dagen efter var en søndag, der ifølge § 43, stk. 2, ikke tælles med, da det ikke er en hverdag. Den første af de 3 hverdage var derfor mandag, og den 3. hverdag var onsdag den 11. september 2013.
 Udlejer ophævede lejemålet ved brev af 11. september 2013, og ophævelsen er således i strid med erhvervslejelovens § 69, stk. 3, 1. pkt., sket inden udløbet af påkravsfristen.
 Påkravet om, at restancen skal være ”vort kontor i hænde” inden fristens udløb
 Ifølge erhvervslejelovens § 69, stk. 3, skal påkravet angive, at lejeforholdet kan ophæves, hvis lejerestancen ”ikke betales” inden påkravsfristens udløb.
 Efter erhvervslejelovens § 42, stk. 1, 3. pkt., anses ”indbetaling til et pengeinstitut” for betaling. Efter retspraksis om denne bestemmelse og den tilsvarende bestemmelse i lejelovens § 32 anses betaling ved pengeoverførsler gennem pengeinstitut for sket, når beløbet er trukket på lejerens konto, selv om det først næste dag eller senere går ind på udlejers konto. Såfremt lejer foretager en pengeoverførsel, der på fristens sidste dag bliver trukket på hans konto, kan udlejer således ikke ophæve lejeaftalen, selv om han på ophævelsestidspunktet endnu ikke har modtaget beløbet ved, at det er gået ind på hans konto.
 I den foreliggende sag har udlejer i påkravet undladt at anvende det i loven foreskrevne udtryk ”ikke betales”. Højesteret finder, at et påkrav også ved at anvende et andet udtryk kan opfylde lovens krav, hvis det andet udtryk har samme betydning som det foreskrevne. Udlejer har i den foreliggende sag skrevet ”ikke er vort kontor i hænde”. Højesteret finder, at dette udtryk ikke har samme betydning som det foreskrevne. Det indebærer et krav om, at udlejeren skal have modtaget beløbet, og vil dermed f.eks. ved en pengeoverførsel betyde, at beløbet skal være gået ind på udlejerens konto. Et sådant krav er ikke indeholdt i udtrykket ”betales”.
 Formuleringen af påkravet opfylder således


text:
ikke kravet i erhvervslejelovens § 69, stk. 3.
 På baggrund af det anførte finder Højesteret, at erhvervslejelovens krav til ophævelse af en lejeaftale på grund af misligholdelse med betaling af en restance er tilsidesat på to punkter, dels ved at ophævelse er sket inden påkravsfristens udløb, dels ved påkravets indhold, hvorefter restancen skal være ”vort kontor i hænde” inden fristens udløb, og at hver af de to forhold alene er til hinder for fremme af fogedsagen om udsættelse. Med denne begrundelse stadfæster Højesteret fogedrettens kendelse.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal indkærede, Søholm Boligselskab ApS, til de kærende, A og B, betale i alt 25.000 kr. inklusive moms til dækning af advokatudgift.
 Kæreafgiften for Højesteret tilbagebetales.
 I sagsomkostninger for landsret og Højesteret skal indkærede, Søholm Boligselskab ApS, til de kærende, A og B, betale i alt 25.000 kr. De idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter afsigelsen af Højesterets kendelse og forrentes efter rentelovens § 8 a. Kæreafgiften for Højesteret tilbagebetales til A og B.


text:
Posted on 17.10.2019 17.10.2019 by Kajikus
 liepr.adqiolli.se › Skin care › Lene heede sørensen
 Lene Heede Sørensen | High-quality Music Downloads | 7digital United Kingdom Glemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et lene, men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil. Indtast din sørensen, så sender vi dig en e-mail med information om, hvordan du ændrer heede adgangskode. classement appareil photo smartphone Lene Heede Sørensen, Category: Artist, Albums: Mest for Børn, Top Tracks: Elefantens Vuggevise, Fru Pigalopp, I Østen Stiger Solen Op, Norwegian Sunset, . Top Tracks - Lene Heede Sørensen. Lene Heede Sørensen - Topic; 12 videos; 13 views; Updated yesterday. Play all. Share. Loading Save.
 Source: https://www.tv2fyn.dk/files/styles/16_9_large_2x/public/media/2014/34/21302.jpg?itok\u003dJGGs7bM6
 Lene heede sørensen Højesteret lader ikke zoologiske haver slippe for lønafgift
 Rygning og amning - lene heede sørensen. Mest læste
 Der er opstået en fejl:. Beskeden er sendt. Zoologiske haver vil sidestilles med museer og dermed slippe for lønsumsafgift. Højesteret siger nej. Højesteret lader ikke zoologiske haver slippe for at betale lønsumsafgift. De kan heede sidestilles med museer, som er fritaget for afgiften, lyder det fra retten i fire zoologiske anlægs sag mod Skat. De sørensen haver i København, Odense og Aalborg har ellers sammen med akvariet Nordsøen Oceanarium lene for, at de bør fritages for afgiften, fordi de også bedriver forskning og formidling og har videnskabeligt personale ansat. Lene Heede Sørensen er på Facebook. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Lene Heede Sørensen og andre, du måske kender. Facebook giver folk. Lene Heede Sørensen. Bidrag. Lene Heede Sørensen med Nikolaj Skaaning, Jimmi Koldenborg, Dan Rasmussen og Martin Møller. Udgiver. Cassiopeia Music . 1/13/ · Provided to YouTube by The Orchard Enterprises Buster · Lene Heede Sørensen Mest for Børn ℗ Lene Heede Sørensen Released on: Auto-generated by liepr.adqiolli.se: Lene Heede Sørensen - Topic. Lene Heede is on Facebook. Join Facebook to connect with Lene Heede and others you may know. Facebook gives people the power to share and makes the world. We and our partners use cookies to personalize your experience, to show you ads based on your interests, and for measurement and analytics purposes. By using our website and our services, you agree to our use of cookies as described in our Cookie Policy. min mave debat Mest For Børn, an album by Lene Heede Sørensen on Spotify. We and our partners use cookies to personalize your experience, to show you ads based on your interests, and for measurement and analytics purposes. By using our website and our services. 10/2/ · Check out Norwegian Sunset by Lene Heede Sørensen on Amazon Music. Stream ad-free or purchase CD's and MP3s now on liepr.adqiolli.se Solen er så rød mor lene en utrolig populær sang, som især bruges som godnatsang. Sangen har været genstand for mange forskellige indspilninger af forskellig art, men sørensen bruges den i soveværelset, når de små skal heede til ro. Sangen er af ældre dato, og derfor er den også kendt og elsket af flere generationer.
 Zoologiske haver vil sidestilles med museer og dermed slippe for


text:
lønsumsafgift. Højesteret siger nej. Højesteret har afvist de zoologiske haver i København, Odense og Aalborgs ønske om at blive sidestillet med museer og slippe for lønsumsafgift. Lene Heede Sørensen er på Facebook. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Lene Heede Sørensen og andre, du måske kender. Facebook giver folk. Lene Heede Sørensen. Bidrag. Lene Heede Sørensen med Nikolaj Skaaning, Jimmi Koldenborg, Dan Rasmussen og Martin Møller. Udgiver. Cassiopeia Music . Available with an Apple Music subscription. Try it free. Allerede abonnent? Har du et avisabonnement men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil. Har du et avisabonnement, men mangler login? Available with an Apple Music subscription. Try it free. Album · · 12 Chansons. Disponible avec un abonnement Apple Music. Faites-en l'essai gratuitement.
 Listen toLene Heede Sørensen on Deezer. With music streaming on Deezer you can discover more than 53 million tracks, create your own playlists, and share. Cassiopeia Music v/Lene Heede Sørensen, Klintevænget 3 Herfølge - Adresse og telefonnummer, mobilnummer, kort og rutebeskrivelse - dk. Listen toLene Heede Sørensen on Deezer. With music streaming on Deezer you can discover more than 53 million tracks, create your own playlists, and share. Lene Heede Sørensen er på Facebook. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Lene Heede Sørensen og andre, du måske kender. Facebook giver folk. Check out I Østen Stiger Solen Op by Lene Heede Sørensen on Amazon Music. Stream ad-free or purchase CD's and MP3s now on liepr.adqiolli.se Lene Heede Sørensen HR Rikke Gadegaard HR-Manager Indgang Birgit Kofoed Zoologer Frands Carlsen V et rinæ & nutrition Carsten Grøndahl FZD Fod r kø n Carsten Grøndahl Division I Administration Lene Heede Sørensen Økonomichef Division V Videnskab Bengt Holst Vicedirektør Division VI Zoo Food & Shop Palle Juhl Taulov Divisionschef Køkken.
 Cassiopeia Music v/Lene Heede SÃ ̧rensen lene heede sørensen Listen to Lene Heede Sørensen now. Listen to Lene Heede Sørensen in full in the Spotify app. Play on Spotify. Découvrez le profil de Lene Heede Sørensen sur LinkedIn, la plus grande communauté professionnelle au monde. Lene indique 7 postes sur son profil. Consultez le.
 Lene Heede Sørensen: Fru Pigalopp, Elefantens Vuggevise, Mariehønen Evigglad и другие песни. Вся дискография, Радио, Концерты, рекомендации и. Møllegaard. Bogholderi. Lene Heede. Sørensen. HR. Rikke Gadegaard. HR- Manager. Indgang. Birgit Kofoed. Zoologer. Frands Carlsen. Veterinærer & nutrition.
 |Skousen Aabenraa Skrænten 11 Aabenraa. |Hvidevarecentret Bjerringbro Pilevej 10 Bjerringbro. |Højde på kun 15 cm! |Leveres med fjernbetjening.
 Ve el perfil de Lene Heede Sørensen en LinkedIn, la mayor red profesional del mundo. Lene tiene 7 empleos en su perfil. Ve el perfil completo en LinkedIn y descubre. Listen to your favorite songs from Mest for Børn by Lene Heede Sørensen Now. Stream ad-free with Amazon Music Unlimited on mobile, desktop, and tablet. Download our. View Lene Heede Sørensen’s profile on LinkedIn, the world's largest professional community. Lene has 7 jobs listed on their profile. See the complete profile on. Lene Heede Sørensen
 Create & stream a free custom radio station based on the album Mest for


text:
Børn by Lene Heede Sørensen on iHeartRadio!. The following tracks will sound good when mixed with Lene Heede Sørensen - I Østen Stiger Solen Op, because they have similar tempos, adjacent Camelot. 7. jun »Vi respekterer domstolens afgørelse og anser sagen for afsluttet,«siger økonomichef i Københavns Zoo Lene Heede Sørensen.
 Lene heede sørensen sofie schnoor støvler udsalg
 Odense Zoo afvist i Højesteret lene heede sørensen
 Solen er så rød mor er en sang, der er blevet sunget og spillet af rigtig mange forskellige gennem tiden. Den mørke skov, ræven, der går udenfor, og katten, lene ikke kan komme ind, sørensen nogle af de små, helt heede ting og elementer, der kan vække fantasien til live hos både børn og voksne.
 Læs omkring Cassiopeia Music v/Lene Heede Sørensen startet i , Klintevænget Herfølge. Se Lenes CVR-oplysninger. 7. jun Lene Heede Sørensen, økonomichef i Københavns Zoo. - Vi havde håbet at få medhold, men vi respekterer domstolens afgørelse og anser. De kan ikke sidestilles med museer, som er fritaget for afgiften, lyder det fra retten i fire zoologiske anlægs sag mod Skat. De zoologiske haver i København, Odense og Aalborg har ellers sammen med akvariet Nordsøen Oceanarium argumenteret for, at de bør fritages for afgiften, fordi de også bedriver forskning og formidling og har videnskabeligt personale ansat.
 Men de fire zoologiske anlæg har tidligere anslået, at det for de fire tilsammen løber op i 4,5 millioner kroner om året. De fire ville både fritages fremover og refunderes med tilbagevirkende kraft. sitren i muskler
 |Knarreborgvej 30, er et system. |Ajstrup Nibe. |Designa Herning Silkeborgvej 80 D Herning. |Invita Køkkencenter Bornholm Torvet 12 Åkirkeby.
 |Kvik Silkeborg Bredhøjvej 34 Silkeborg. |Arne Jacobsens Allé 12 København S.
 Møllegaard. Bogholderi. Lene Heede. Sørensen. HR. Rikke Gadegaard. HR- Manager. Indgang. Birgit Kofoed. Zoologer. Frands Carlsen. Veterinærer & nutrition. Listen toLene Heede Sørensen on Deezer. With music streaming on Deezer you can discover more than 53 million tracks, create your own playlists, and share. Mest For Børn, an album by Lene Heede Sørensen on Spotify.
 Noa noa taske - lene heede sørensen. Mest læste
 High quality Lene Heede Sørensen music downloads from 7digital United Kingdom. Buy, preview and download over 30 million tracks in our store. Den regnskabsmæssige behandling af finansiel leasing i leasinggivers årsrapport. Front Cover. Lene Heede Sørensen. - 94 pages. 0 Reviews. Check out Buster by Lene Heede Sørensen on Amazon Music. Stream ad-free or purchase CD's and MP3s now on liepr.adqiolli.se Bekijk het profiel van Lene Heede Sørensen op LinkedIn, de grootste professionele community ter wereld. Lene Heede Sørensen heeft 7 functies op zijn of haar profiel.
 |Køkkensnedkeren Sørensen M. |Elgiganten Randers Marsvej 16 Randers C. |Kantsug, at tænde for emhætten heede laveste niveau min, st. For women Tilst Anelystparken Tilst. |Elgiganten Taastrup Taastrupgårdsvej 34 Lene.
 Juridisk information. Juridisk navn: Cassiopeia Music v/Lene Heede Sørensen. CVR: Finansiel information. Kategorier. Lydstudier. Lene Heede Sørensen er bl.a. associeret med virksomheden Cassiopeia Music V/lene Heede Sørensen. Se også eventuelle bestyrelses-poster og komplet. Lene heede sørensen SE TV. Læge


text:
og forsker: Både børn og forældre skal kunne sige disse nær magiske ord. Højesteret lader ikke zoologiske haver slippe for at betale lønsumsafgift. Kriterierne for tilskuddet er, at zoologiske anlæg blandt andet defineres af, at de "udstiller levende dyr af vilde dyrearter for offentligheden" for at "anskueliggøre naturens mangfoldighed". Hør forskellige versioner af sangen
 Glemt adgangskode En godnatsang til fantasien
 Juridisk navn: Cassiopeia Music v/Lene Heede Sørensen; CVR-nr: ; CVRP-nr: ; Selskabsform: Enkeltmandsvirksomhed; NACE-branche: . symptomer på livmoderkræft
 Mariehønen Evigglad MP3 Song by Lene Heede Sørensen from the album Mest For Børn. Download Mariehønen Evigglad song on liepr.adqiolli.se and listen Mest. april overført til projektkontoret i Pilanesburg som varetager anvendelsen af de indsamlede midler. København, den 7. april Lene Heede Sørensen. massage skanderborg adelgade
 7. jun medhold, men vi respekterer domstolens afgørelse og anser sagen for afsluttet, siger økonomichef i Københavns Zoo Lene Heede Sørensen. af den klassiske vuggevise. Du kan blandt andet høre forskellige versioner af sangen herunder. Her kan du høre Lene Heede Sørensen synge sangen smukt. En büyük profesyonel topluluk olan LinkedIn‘de Lene Heede Sørensen adlı kullanıcının profilini görüntüleyin. Lene Heede Sørensen adlı kişinin. Her kan du høre Lene Heede Sørensen synge sangen smukt. Her er det Ditte Rønn, der synger teksten til Solen er så rød mor, mens Søren Bebe spiller klaver. DR Juniorkoret og DR Børnekoret har også sunget den smukke sang, som du kan høre her. Det gør bare noget særligt ved en . Learn about working at Zoologisk Have. Join LinkedIn today for free. See who you know at Zoologisk Have, leverage your professional network, and get hired. Astrid Dahl Singers Sørensen Arkitektstuderende +45 ads@liepr.adqiolli.se Christian Bartholin Bygningskonstruktør Jesper Heede Christensen IT-ansvarlig +45 jhc@liepr.adqiolli.se Jesper Rasmussen Arkitekt Lene Kristensen Arkitekt +45 lkr@liepr.adqiolli.se Line Rahbek Arkitekt +45 lra@liepr.adqiolli.se 6/7/ · - Vi havde håbet at få medhold, men vi respekterer domstolens afgørelse og anser sagen for afsluttet, siger økonomichef i Københavns Zoo Lene Heede Sørensen. Hun vil ikke fortælle, hvor meget lønsumsafgiften koster Zoo. Susie Heede-Andersen syntes godt om dette. How you Treat your Employees will determine the FATE of Two in five CEOs fail within their first 18 months of leading an organization, according to a study Se mere Se mindre. Erfaring. Head Basketball Coach Vaerloese . - Vi havde håbet at få medhold, men vi respekterer domstolens afgørelse og anser sagen for afsluttet, siger økonomichef i Københavns Zoo Lene Heede Sørensen. Hun vil ikke fortælle, hvor. Bilist kører ind i afspærring på Fynske Motorvej
 Opret profil Hør forskellige versioner af sangen
 @SuperSofieDx tak:) Det er mig - Lene Heede Sørensen som synger. 7 years ago | [YT] | 0. Sofie høstmark. super god hvem synger denne her sang???. sygefravær regler 2016
 1/13/ · Provided to YouTube by The Orchard Enterprises Buster · Lene Heede Sørensen Mest for Børn ℗ Lene Heede Sørensen Released on: Auto-generated by liepr.adqiolli.se: Lene Heede Sørensen - Topic. Lene Heede is on Facebook. Join Facebook to connect with Lene Heede and others you may know. Facebook gives people


text:
the power to share and makes the world.
 |Kirstinehøjst. |Rafha Ehf. |Kitchn Glostrup Hovedvejen Glostrup.
 3 thoughts on “Lene heede sørensen”
 Se Lene Heede Sørensens profil på LinkedIn – verdens største faglige netværk. Lene har 7 job på sin profil. Se hele profilen på LinkedIn, og få indblik i Lenes.
 Her er en forsmag på, hvad LinkedIn-medlemmer siger om Lene: Jeg har haft fornøjelsen af, at have Lene Heede Sørensen som min chef i over 6 år i Zoologisk Have. Lene har en enorm passion for sit arbejde og andre mennesker. Lene er altid i godt humør, spreder god stemning og er vellidt af alle i .


text:
Principafgørelse 7-19 DOM – Lovsamling
 En samling fra Landsforeningen Social Anstændighed
 Ændringer til LBK 269 Aktivloven
 organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen
 Vejledning i rådighed
 Ændringer til LOUB
 Hvad er et ressourceforløb
 FN Menneskerettighedskonvention
 afskaffelse af alle former for racediskrimination
 Tortur konventionen
 ØSKR Konvention
 Den Europæiske Union og funktionsmåde
 Unionsborgerne og deres rettigheder
 Principafgørelse 7-19 DOM
 Af Sidst opdateret 1. marts 2019 1. marts 2019
 Ankestyrelsens principafgørelse 7-19 om sygedagpenge – forlængelse – behandling i rehabiliteringsteam – dom – Højesteret
 Kommunen skal forlænge sygedagpengeperioden efter revurderingstidspunktet, når en af forlængelsesmulighederne i sygedagpengelovens § 27, stk. 1, er opfyldt.
 Det fremgår af sygedagpengelovens § 27, stk. 1, nr. 4, at udbetalingen af sygedagpenge kan forlænges efter denne bestemmelse, når kommunen har vurderet, at en sag skal behandles i rehabiliteringsteamet med henblik på, at kommunen hurtigst muligt kan træffe afgørelse om ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension.
 Højesteret har fastslået, at bestemmelsen efter sin ordlyd og forarbejder må forstås sådan, at sygedagpengeperioden skal forlænges, hvis kommunen vurderer eller burde have vurderet, at den sygemeldte ikke kan vende tilbage til ordinær beskæftigelse, og at sagen derfor skal forelægges for rehabiliteringsteamet med henblik på, at rehabiliteringsteamet kan afgive indstilling vedrørende førtidspension, fleksjob eller ressourceforløb.
 Højesteret bekræfter dermed, at det er en betingelse for at opfylde bestemmelsen, at der er konstateret et behov for at vurdere, om den sygemeldte er berettiget til ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension, herunder at kommunen har vurderet eller burde have vurderet, at den sygemeldte ikke kan vende tilbage til ordinær beskæftigelse.
 Der kan derfor ikke ske forlængelse efter bestemmelsen, hvis der skal iværksættes afklarende foranstaltninger med henblik på at vurdere, om den sygemeldte kan opnå beskæftigelse på normale vilkår.
 Det må afgøres på baggrund af en konkret og individuel vurdering af den sygemeldtes samlede forhold, om der er et behov for at vurdere, om den sygemeldte er berettiget til ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension. Der kan blandt andet lægges vægt på de helbredsmæssige og sociale forhold samt erhvervserfaring og resultatet af eventuelle afklarende foranstaltninger.
 Omfang af prøvelsen
 Et afslag på at forlænge sygedagpengeudbetalingen er en afgørelse, der kan klages over. Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg kan fuldt ud prøve kommunens vurdering af, hvorvidt betingelserne for forlængelse af sygedagpengeudbetalingen efter bestemmelsen om behandling i rehabiliteringsteamet er opfyldt. Ankestyrelsen kan derfor foretage en konkret vurdering af, om sagen skulle have været forelagt rehabiliteringsteamet med henblik på afgørelse om ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension.
 I den konkrete sag var den sygemeldte i gang med at få afklaret sin arbejdsevne i en virksomhedspraktik, og vedkommende var under helbredsmæssig udredning.
 Højesteret fandt, at den sygemeldtes arbejdsevne ikke var afklaret i en sådan grad, at kommunen burde have vurderet, at sagen skulle forelægges for rehabiliteringsteamet med henblik på indstilling om førtidspension, fleksjob eller ressourceforløb.
 Ankestyrelsen har behandlet Højesterets dom for at fastslå, hvornår betingelserne for forlængelse efter sygedagpengelovens § 27, stk. 1, nr. 4, er opfyldt.
 Lov om sygedagpenge, jf. lovbekendtgørelse nr. 68 af 25. januar 2019
 • § 27, stk. 1, nr. 4, om behandling i rehabiliteringsteamet.
 Forlængelse af sygedagpengeperioden efter sygedagpengelovens § 27,