text:
i H1 Holding A/S til H2, hvorefter G3 ́s ejerandel i H1 Holding A/S udgjorde 7,88 pct.
 Faktura udstedt af Advokat R1
 Faktura af 27. januar 2006 på 563.532,89 kr.
 Fakturaen er udstedt til H1 Holding A/S. Bistanden har bl.a. vedrørt:
 "Honorar for juridisk bistand i forbindelse med H1 Holding A/S erhvervelse af H4, herunder:
 Omfattende rådgivning og korrespondance vedrørende finansiering af H1 Holding A/S' erhvervelse af H4, herunder gennemgang og rådgivning vedrørende H1 Holding A/S' eksisterende lånedokumentation (herunder navnlig Vendor Note og Intercreditor Agreement) og diverse finansieringsforslags forhold til denne, løbende kommentarer til sådanne finansieringsforslag, udarbejdelse af udkast til breve til G4 vedrørende finansieringsmodel og Vendor Note/Intercreditor Agreement samt rådgivning og korrespondance vedrørende spørgsmål om ulovlig selvfinansiering og om egne aktier, herunder drøftelser med Revisor R2 om størrelsen af H1 Holding A/S' frie egenkapital m.v ... (udeladt).
 H1 Holding A/S har i forbindelse med genoptagelsesanmodningen anset 507.180 kr. for finansieringsudgifter, medens de resterende 56.353 kr. er anset for omfattet af ligningslovens § 8 J, stk. 1.
 Faktura af 30. september 2005 er udstedt af H5 AB til H1 Holding A/S. Der er tale om en viderefakturering af advokatomkostninger vedrørende Advokat R1 på 68.216 kr. Den underliggende faktura fra Advokat R1 er ikke fremlagt.
 Faktura udstedt af Revisor R2
 Faktura af 22. december 2005 på 134.660 kr. er udstedt til H1 Holding A/S for bistand vedrørende:
 "Undersøgelse af minoritetsbeskyttelsesregler i Y6 i forbindelse med erhvervelse af H4.
 Udlæg, første udlæg
 Diverse undersøgelser, drøftelser omkring erhvervelsen af H4, herunder udarbejdelse af udkast til dokumenter, drøftelser omkring AL § 48, gennemgang af værdiansættelse til brug for vurderingsberetning, ændringer af struktur, diverse skattemæssige overvejelser m.v. frem til 18. december 2005."
 Fakturaer udstedt af G5
 Fakturaer af 30. juni 2005 på 11.135 euro er udstedt til H5 AB for bistand i forbindelse med adgang til datarum. Af fakturateksten fremgår følgende:
 "Acompte/Diligences Data-Room, Dossier H5
 Refacturation Frais (cf. pieces jointes").
 Faktura af 3. august 2005 på 11.348 euro og faktura af 31. august 2005 på 9.457 euro er udstedt til H1 Holding A/S og vedrører tilsvarende ydelser i forbindelse med adgang til datarum.
 Fakturaer udstedt af G6
 Faktura af 14. oktober 2005 på 111.696,67 euro er udstedt til H1 Holding A/S og har ifølge fakturateksten vedrørt:
 "Professional services rendered in connection with acquisition of H4 as per the attached details.
 - Letter of Intent and meetings at H4
 Costs (official record search and information (Infogreffe), photocopies, telephone, data communications, special courier, etc.)
 Hotel and travel expenses (as per the attached details)"
 På fakturaen er påført omregning til danske kroner på 833.257 kr.
 Faktura af 4. maj 2006 på 214.854,13 euro
 Fakturaen er udstedt til H3 A/S og har vedrørt bistand i forbindelse med
 "H3 / Acquisition H4
 Professionel services rendered in connection with pre-closing, closing and post-closing matters relative to the aquisition of H4
 H1 Holding A/S har opgjort fakturabeløbet til 1.603.900 kr. og har i forbindelse med genoptagelsesanmodningen anset 1.553.900 kr. for omfattet af ligningslovens § 8 J, stk. 1, medens de resterende 50.000


text:
kr. skønsmæssigt er anset for at vedrøre berigtigelsen af aktiekøbet.
 Faktura af 28. februar 2006 udstedt af F1-Bank til H1 Holding A/S på 75.561 kr.
 Fakturaen har vedrørt advokatomkostninger afholdt af F1-Bank og er viderefaktureret til H1 Holding A/S i forbindelse med finansieringen.
 H1 Holding A/S har i forbindelse med genoptagelsesanmodningen anset udgifterne for finansieringsudgifter.
 I selvangivelsen har H1 Holding A/S aktiveret samtlige ovennævnte advokat- og revisoromkostninger som en del af den skattemæssige anskaffelsessum. H1 Holding A/S har i forbindelse med genoptagelsesanmodningen anmodet om, at udgifterne i stedet godkendes fratrukket ved indkomstopgørelsen for indkomståret 2005.
 SKAT har ikke imødekommet H1 Holding A/S ́ anmodning om nedsættelsen af indkomsten for 2005 med hhv. 2.658.264 kr. og 3.467.485 kr., i alt 6.125.749 kr. vedrørende advokat- og revisoromkostninger i forbindelse med erhvervelse af H3 A/S og H4.
 Samtlige udgifter afholdt i forbindelse med aktiekøbene er anset for et honorar til H2 i dets egenskab af projektudvikler og -udbyder. Sådanne udgifter er ikke fradragsberettigede efter ligningslovens § 8 J, stk. 1 eller statsskattelovens § 6, stk. 1, litra a.
 Vedr. advokat- og revisorudgifter afholdt i forbindelse med opkøb af H3 A/S:
 H3 A/S er opkøbt af H2 gennem H1 Holding A/S. H2 ́s forretningsområde er at fungere som projektudbyder, idet H1 Holding A/S som kapitalfond har til formål at: (1) finde opkøbsegnede virksomheder, (2) planlægge opkøbet, (3) planlægge finansieringen af opkøbet, og (4) udvikle virksomheden med henblik på videresalg. H2 har således ekspertisen i at foretage undersøgelser forud for disse aktiekøb, herunder ekspertisen i konstruktionen og gennemførelsen af aktiekøbet.
 Langt størstedelen af arbejderne er udført af advokater og revisorer, forinden H1 Holding A/S blev stiftet. Aftalerne med rådgiverne er derfor indgået med H2. Det underbygges af udkast til engagement letter af 3. juni 2004 og den indgåede aftale, jf. mail af 11. juni 2004, vedrørende arbejdet udført af Revisor R2. Heraf fremgår, at det er H2, der er aftaleparten. En del af arbejderne er endvidere faktureret til H2, som herefter har viderefaktureret udgifterne til H1 Holding A/S. H2 har således bestilt arbejderne og figurerer som debitor på en del af fakturaerne. SKAT har på denne baggrund lagt til grund, at det er H2, der har initieret undersøgelserne og dermed også har stået for hele planlægningen af aktiekøbet.
 SKAT har anset opkøbet af H3 A/S for et "projekt", som H2 har "kørt i stilling" og slutteligt udbudt til det nystiftede holdingselskab. H1 Holding A/S erhvervede således ikke blot aktierne i H3 A/S, men også de forudgående undersøgelser af H3 A/S, som er foretaget af H2, herunder undersøgelser af H3 A/S' vækstpotentiale m.v.
 H1 Holding A/S har betalt for undersøgelserne, der er lavet i forbindelse med opkøbet af H3 A/S. SKAT har ikke anset betalingen for en betaling for advokat- og revisorudgifter, men derimod en betaling til H2 for de undersøgelser fonden har foretaget i forbindelse med aktieopkøbet. Udgifterne til advokat- og revisorudgifter er herefter H2's egne interne omkostninger, og H1 Holding A/S er ikke rette omkostningsbærer.
 Det kan i den forbindelse ikke tillægges betydning, at

type: other


text:
en del af udgifterne efter H1 Holding A/S ́ stiftelse er faktureret direkte til H1 Holding A/S. Det afgørende er, at det er H2, der har initieret udgiften.
 Vedr. advokat- og revisorudgifter afholdt i forbindelse med opkøb af H4:
 H4 er erhvervet i januar 2006, og samtlige undersøgelser i forbindelse med købet af aktierne i H4 er udført efter stiftelsen af Holdingselskabet. Det kan således ikke på baggrund af stiftelsestidspunktet konstateres, om det er H2 eller H1 Holding A/S, der har stået for planlægningen af opkøbet af H4, og som har initieret undersøgelserne. Ved en gennemgang af fakturaerne samt korrespondancen kan det derimod konstateres, at H5 AB, att. E.S., er angivet som debitor vedrørende en mindre del af advokatudgifterne, samt at E.S. har stået for en del af arbejdet i forbindelse med købet af H4. E.S. har således været en aktiv part i forbindelse med planlægningen af opkøbet af H4.
 I perioden 19. oktober 2004 til 8. januar 2008, hvor H1 Holding A/S blev solgt til F2-Bank var E.S. både administrerende direktør og bestyrelsesmedlem i H1 Holding A/S og partner i H5 AB. H1 Holding A/S har ikke afholdt udgifter til lønninger i indkomståret 2005, hvor undersøgelserne af aktiekøbet er foretaget. Oplysningerne indikerer, at arbejdet ikke er udført af E.S. i kraft af hans ansættelse i H1 Holding A/S.
 H2 har ekspertisen i at planlægge og opkøbe selskaber. Det er derfor naturligt, at det er H2, der har udført arbejdet, og SKAT har anset H2 for at have initieret undersøgelserne, der er foretaget af revisor og advokat.
 Af de anførte grunde har SKAT anset købet af H4 for et "projekt", som H2 har "kørt i stilling", og slutteligt har udbudt til det nystiftede holdingselskab. Holdingselskabet har således ikke blot erhvervet aktierne i H4, men også de forudgående undersøgelser af H4 foretaget af H2.
 Idet fradrag efter ligningslovens § 8 J, stk. 1, kræver, at der er tale om advokat- og revisorudgifter, kan SKAT ikke godkende fradrag for udgifterne. Selskabets anmodning om fradrag for de bestridte udgifter på 3.467.485 kr. i henhold til ligningslovens § 8 J, stk. 1 er derfor ikke imødekommet.
 Fradrag for finansieringsudgifter:
 SKAT har ikke anset de af Holdingselskabet specificerede finansieringsudgifter for fradragsberettigede efter statsskattelovens § 6, litra a, stk. 1, da udgifterne ikke er afholdt til den løbende indkomsterhvervelse.
 SKAT har ligeledes ikke anset finansieringsudgifterne for fradragsberettigede efter kursgevinstlovens § 26, stk. 4, idet udgifterne efter SKAT's opfattelse ikke er låneomkostninger for Holdingselskabet.
 SKAT har anset opkøbet af H3 A/S og H4 for et "projekt", som H2 slutteligt har udbudt til H1 Holding A/S . Udgifterne til finansiering er derfor en del af den samlede betaling til H2 for det færdige projekt, og kan ikke fratrækkes som finansieringsudgifter.
 SKAT har i en supplerende udtalelse til Landsskatteretten bl.a. bemærket, at Højesterets dom af 15. maj 2008, gengivet i SKM2008.465.HR efter SKAT's opfattelse kan sammenlignes med nærværende sag. I begge tilfælde er der tale om betaling af projektudgifter, altså udgifter afholdt til bl.a. markedsundersøgelser, advokat og revisor. Omkostningerne


text:
er blevet viderefaktureret til investorerne. Højesteret kom frem til, at udgifterne til advokat, revisor og markedsundersøgelser var projektudbyders egne, interne omkostninger.
 Selskabets har nedlagt påstand om, at der godkendes fradrag for advokat- og revisor samt finansieringsudgifter med i alt 6.125.749 kr.
 De omhandlede advokat- og revisorudgifter er afholdt i forbindelse med Holdingselskabets køb af aktierne i H3 A/S og H4 er omfattet af ligningslovens § 8 J, stk. 1. Holdingselskabet har derfor på grundlag af SKAT's genoptagelsescirkulære, offentliggjort som SKM2008.102.SKAT krav på at få genoptaget skatteansættelsen med henblik på nedsættelse af indkomsten med de omhandlede udgifter.
 Omstændighederne i Højesterets dom af 15. maj 2008, gengivet i SKM2008.465.HR, er ikke sammenlignelige med den foreliggende sag. Højesteretsdommen kan derfor ikke danne grundlag for en nægtelse af genoptagelse af skatteansættelsen. Udgifterne udgør ikke betaling af et "udbyderhonorar" og har på ingen måde karakter heraf.
 SKAT har i afgørelsen anerkendt, at Holdingselskabet er rette indkomstbærer, uanset om aftalerne er indgået forud for Holdingselskabets stiftelse. Også i så henseende er afgørelsen uden støtte i Højesterets dom af 15. maj 2008.
 Selskabet har efterfølgende anført, at de omhandlede advokat- og revisorudgifter efter deres karakter er omfattet af ligningslovens § 8 J, stk. 1. Det afgørende er herefter, hvem der skal anses for at have afholdt udgifterne, jf. bl.a. Højesterets dom, gengivet i SKM2008.465.HR. SKAT har i udtalelsen til Landsskatteretten anerkendt, at Holdingselskabet er rette omkostningsbærer. I Højesterets dom var der tale om et 10-mandsprojekt. Spørgsmålet i sagen var, om investorerne i 10-mandsprojektet havde fradragsret for de af udbyderen afholdte advokat- og revisorudgifter i forbindelse med etableringen af ejendomsprojektet. Højesteret fastslog, at udgifterne var udbyderens og ikke investorernes. Fradragsretten tilkom derfor udbyderne.
 I nærværende sag er der ikke er tale om et "udbyderhonorar" for Holdingselskabets aktionær al den stund, at Holdingselskabet ikke har betalt noget "honorar" til sin aktionær.
 Der er derimod tale om et helt sædvanligt køb af aktier inden for en koncern, hvor tilrettelæggelsen og struktureringen af købet er sket centralt, men gennemført - såvel faktisk som retligt - af en anden selvstændig juridisk person i koncernen. Centralt har man bestilt og taget initiativ til de omhandlede, nødvendige undersøgelser vedrørende købene, men udgifterne er bestilt på vegne af det købende selskab og skal afholdes og bæres af det købende koncernselskab.
 H2 har i forbindelse med de to selskabskøb ikke udviklet et projekt, som herefter er blevet "udbudt" (solgt) til Holdingselskabet. Der er heller ingen faktuel dækning for SKAT's konklusion om, at Holdingselskabets betaling af de omhandlede udgifter udgør et "honorar" til H2. Holdingselskabet har netop ikke afholdt nogen udgifter til H2, men derimod til revisor og advokat.
 Hvis man endelig vil sammenligne den foreliggende situation med omstændighederne vedrørende et 10-mands projekt, skal H2 ikke sidestilles med den eksterne projektudbyder, men derimod med de eksterne investorer. Den sammenlignelige situation ville således være 10 investorer, der tog initiativ til at købe en fast ejendom gennem et til formålet etableret kommanditselskab og i den forbindelse på kommanditselskabets vegne bestilte advokat- og revisorydelser. Denne situation har Højesteret imidlertid ikke


text:
taget stilling til med dommen. Der ville ikke være nogen tvivl om, at kommanditisterne i den situation ville have fradragsret for de afholdte udgifter.
 Det er i øvrigt for bedømmelsen af fradragsretten ikke afgørende, om H2 som kapitalfond besidder en særlig ekspertise indenfor køb af virksomheder og har dette som sit formål. Det afgørende er derimod, hvem der skattemæssigt skal anses for at have afholdt udgifterne - og dermed er rette omkostningsbærer. På dette punkt har SKAT erklæret sig enig i, at Holdingselskabet er rette omkostningsbærer. Med denne erkendelse fra SKAT tilkommer fradragsretten utvivlsomt også Holdingselskabet, hvad SKAT har overset ved sin begrundelse for afgørelsen.
 SKAT's afgørelse bygger således på en misforståelse af Højesterets dom, idet det ikke er muligt at anse udgifterne for afholdt af H2 og samtidigt at anse Holdingselskabet for rette omkostningsbærer i forhold til de samme udgifter.
 Når Holdingselskabet er rette omkostningsbærer, har Holdingselskabet også skattemæssigt afholdt udgifterne, hvorfor fradragsretten tilkommer Holdingselskabet.
 For så vidt angår Holdingselskabets finansieringsudgifter følger det af Skatteministeriets meddelelse af 6. august 1998, offentliggjort i TfS 1998, 581, at debitor kan medregne låneomkostninger til lånets anskaffelse i henhold til kursgevinstlovens § 26, stk. 4, når debitor ikke i medfør af andre bestemmelser har fradrag for omkostningerne.
 SKAT's begrundelse om, at de omhandlede låneomkostninger også er et "udbyderhonorar", er også på dette punkt i strid med de faktiske og retlige forhold.
 Debitor ifølge lånet er Holdingselskabet, hvad SKAT, så vidt vides, heller ikke har bestridt. Omkostningerne knytter sig til lånet, og derfor udgør en del af Holdingselskabets anskaffelsessum for lånet. Låneomkostningerne er derfor fradragsberettigede for Holdingselskabet i takt med afviklingen af lånet.
 Det er uden nogen sammenhæng med de faktiske omstændigheder at anse låneomkostningerne for H2's omkostninger. I så fald skulle SKAT have anset lånet for at være Holdingselskabets indkomstopgørelse uvedkommende. Holdingselskabet skulle have været tilskudsbeskattet af værdien af aktierne, som skulle anses for at være finansieret af H2. Dette er naturligvis ikke tilfældet, og er ej heller anført fra SKAT's side.
 Selskabet har efterfølgende bl.a. anført, at Højesterets dom, gengivet i SKM2012.70.HR, ikke giver anledning for at konkludere, at udvidelsen af erhvervsvirksomheden i henhold til dagældende ligningslovs § 8 J, stk., ikke finder sted i det til lejligheden indkøbte holdingselskab, idet det ikke fremgår af Højesterets begrundelse. Det fremgår heller ikke af Landsrettens begrundelse. Landsrettes flertal havde tværtimod udtrykkeligt anført, at:
 "Det udelukker ikke fradragsret.... efter denne bestemmelse, at advokat- og revisorbistanden blev rekvireret af..., før det besluttet, at aktierne skulle købes af..." (holdingselskabet)."
 Højesteret afviste ikke fradragsret efter ligningslovens § 8 J. Når Højesteret ikke gav holdingselskabet medhold, skyldes det, at Højesteret foretog en nøje analyse af den virksomhed, som det hollandske moderselskab udøvede i forhold til det danske target-selskab, og ud fra en analyse af transaktionerne nåede Højesteret herefter frem til, at det var det hollandske moderselskab, der ved købet fik udvidet sin virksomhed.
 Hverken etableringen af den danske holding-struktur eller den omstændighed, at de omhandlede udgifter vedrørte bistand rekvireret før en beslutning om at etablere købet gennem et dansk


text:
holdingselskab, lå til grund for Højesterets resultat i den omhandlede dom.
 I modsætning til omstændighederne i Højesteretsdommen driver H2 ikke virksomhed med at levere systemer, produkter og ydelser til påfyldning og vedligeholdelse af X. H2 driver som kapitalfond investeringsvirksomhed og formueforvaltning. Stiftelsen og købet af H-koncernen udgør derfor heller ikke en "udvidelse" af kapitalfondens virksomhed.
 Det forhold, at opkøbet er sket gennem et nystiftet holdingselskab, kan ikke i sig selv begrunde, at der ikke er fradragsret efter ligningslovens § 8 J. Udgifterne kan efter dommen kun nægtes fradraget i Holdingselskabet, hvis omstændighederne i sagen giver grundlag for en konklusion om, at det er H2 ́s virksomhed, der er udvidet. En sådan konklusion giver omstændighederne i sagen ikke anledning til.
 Det fremgår af § 8 J, stk. 1, i lovbekendtgørelse nr. 1061 af 24. oktober 2006 af ligningsloven, at udgifter til advokat og revisor, der er afholdt i forbindelse med etablering af en erhvervsvirksomhed eller udvidelse af en bestående erhvervsvirksomhed, kan fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Efter bestemmelsens stk. 3 kan udgifter, der må anses for tillæg til en købesum eller fradrag i en salgssum for et aktiv, ikke fradrages efter stk. 1.
 Det fremgår af ligningslovens § 8 J, stk. 3, at udgifter, der må anses som tillæg til en købesum eller fradrag i en salgssum for et aktiv, ikke kan fradrages efter stk. 1.
 Højesteret fandt ved en dom afsagt den 11. januar 2012, sag nr. 11/01 2012, 1. afd., 177/2010, gengivet i SKM2012.70.HR, at udvidelsen af erhvervsvirksomheden, jf. ligningslovens § 8 J, stk. 1 og stk. 3, i forbindelse med virksomhedsopkøb i henhold til en "eller ordre-" klausul, ikke fandt sted i det nyerhvervede danske skuffeholdingselskab, men i det danske skuffeholdingselskabs hollandske moderselskab. Det hollandske moderselskab havde indgået aftale om at købe det senere overtagne selskab, hvis sælgeren ville sælge. Da sælgeren den 21. december 1999 besluttede sig for at sælge, erhvervede det hollandske selskab det danske skuffeselskab, som i henhold til "eller ordre-" klausulen indtrådte i aftalen. Det hollandske moderselskab lånte det danske skuffeholdingselskab penge til købet af aktierne i det senere overtagne selskab, ligesom det hollandske moderselskab fortsat havde forpligtelser over for sælgeren. Forud for indgåelsen af køberetten havde det hollandske moderselskab med ekstern bistand foretaget bl.a. "due diligence"- undersøgelser.
 Bestemmelsen i kursgevinstlovens § 26, stk. 4, er ved lov nr. 724 af 25. juni 2010 flyttet til § 26, stk. 2, og ved lov nr. 254 af 30 marts 2011 flyttet til § 26, stk. 3. Ordlyden er uændret.
 Af forarbejderne til den dagældende § 26, stk. 4 i kursgevinstloven, fremgår blandt andet (jf. Folketingstidende 1996-97, tillæg A, side 4102):
 "...Omkostninger i forbindelse med erhvervelse af fordringer og stiftelse af gæld, f.eks. gebyrer, kurtage, stiftelsesprovision og stempelafgifter, kan tillægges den faktiske anskaffelsessum."
 Højesteret fastslog ved en dom af 22. december 2011, j. nr. 33/2010, gengivet i SKM2012.2.HR, at når der henses til karakteren af de eksempler på låneomkostninger, som er nævnt i bestemmelsens forarbejder, skal der være tale om omkostninger, som kan henføres


text:
til selve gældens etablering eller indfrielse.
 Landsskatteretten traf ved en kendelse af 29. november 2012 afgørelse i en sag om fradrag for udgifter til advokat- og revisor efter dagældende ligningslovs § 8 J, stk. 1, i forbindelse med en kapitalfondsovertagelse af et dansk selskab gennem et til lejligheden erhvervet skuffeselskab. Landskatterettens afgørelse er offentliggjort som SKM2013.105.LSR. Landsskatteretten fandt, at udvidelsen af erhvervsvirksomheden ikke fandt sted i det til lejligheden erhvervede skuffeselskab, hvorfor dette selskab ikke havde fradrag for de omtvistede advokat- og revisorudgifter efter dagældende ligningslovs § 8 J, stk. 1. I samme afgørelse tog Landsskatteretten stilling til en påstand om fradrag for låneomkostninger.
 Det påhviler selskabet at dokumentere, at udvidelsen af erhvervsvirksomheden i forbindelse med opkøbet af såvel H3 A/S i oktober 2004 som H4 i december 2005 fandt sted i selskabet og ikke i H2, ligesom det påhviler selskabet at dokumentere eller sandsynliggøre, at selskabet er rette omkostningsbærer af de bestridte advokat- og revisorudgifter. Landsskatteretten bemærker, at der i relation til ligningslovens § 8 J, stk. 1, kun kan ske udvidelse ét sted. Dette har betydning, når opkøbet sker gennem et til lejligheden erhvervet, nystiftet selskab.
 Landsskatteretten lægger til grund, at H2 forinden stiftelsen og erhvervelsen af H1 Holding A/S havde forhandlet med G1 A/S og G2 A/S om køb af aktierne i H3 A/S, herunder forhandlet om finansiering af overtagelsen. Det understøttes af bl.a. faktura af 31. august 2004 udstedt af Advokat R1 til H2, hvoraf det fremgår, at H2 i juni 2004 har haft adgang til datarum i forbindelse med H2 ́s påtænkte køb af H3 A/S. I samme måned udførte H2 due diligence, og der blev udarbejdet flere udkast til bl.a. SPA og Intercreditor Agreement.
 Det fremgår af sagens oplysninger, at H2 og sælgerne forud for stiftelsen og erhvervelsen af H1 Holding A/S indgik en Exclusivity Agreement, som Landsskatteretten har bedt om, men ikke modtaget. På baggrund af sagens oplysninger lægger Landsskatteretten til grund, at H2, forud for stiftelsen og erhvervelsen af H1 Holding A/S havde fået bindende tilsagn om finansiering.
 På baggrund af en samlet vurdering af de oplysninger, som er fremlagt i sagen, finder Landsskatteretten, at selskabet ikke har godtgjort, at erhvervelsen/udvidelsen af erhvervsvirksomheden fandt sted i selskabet. De fremlagte oplysninger peger tværtimod på, at udvidelsen fandt sted i H2, der var inviteret til og afgav købstilbuddet, der førte til opkøbet. Først da aftalen skulle sluttes, blev det besluttet, at opkøbet skulle ske gennem H1 Holding A/S, som H2 samtidigt havde erhvervet.
 Landsskatteretten er på baggrund heraf enig med SKAT i, at de bestridte udgifter skal vurderes under ét, og Landsskatteretten stadfæster derfor SKATs afgørelse, hvorefter der ikke kan godkendes fradrag efter ligningslovens § 8 J, stk. 1, ligesom der ikke kan godkendes fradrag for udgifter på 302.880 kr. som låneomkostninger. Landsskatteretten stadfæster derfor SKATs forhøjelse af indkomsten med 2.658.264 kr.
 Vedrørende erhvervelsen af H4 er der mellem SKAT og selskabet enighed om, at de bestridte udgifter på i alt 3.467.485 kr. er afholdt ca. ét år efter stiftelsen af H1 Holding A/S.


text:
Der er mellem selskabet og SKAT enighed om, at H1 Holding A/S erhvervede 99,98 pct. af kapitalen i H4. Ifølge det oplyste driver driftsselskabet H3 A/S og H4 virksomhed indenfor samme branche, og de to driftsselskabers produkter og teknologier supplerer hinanden.
 Landsskatteretten er enig med SKAT i, at der i modsætning til erhvervelsen af H3 A/S er betydelig bevismæssig usikkerhed med hensyn til, om opkøbet blev igangsat, styret og ledet af H1 Holding A/S eller af H2. Som sagen foreligger oplyst for Landsskatteretten, finder retten det betænkeligt i den konkrete situation at underkende, at der i forbindelse med opkøbet af H4 skete en udvidelse af H1 Holding A/S ́ virksomhed.
 Det er ubestridt, at 582.741 kr. af de bestridte udgifter vedrører rådgivning om finansiering. Rådgivning om finansiering vedrører finansiering af opkøbet, og Landsskatteretten godkender ikke disse udgifter fratrukket i medfør af dagældende ligningslovs § 8 J, stk. 1. Udgifterne kan heller ikke fratrækkes som låneomkostninger, jf. Højesterets dom, gengivet i SKM2012.2.HR.
 Af de anførte grunde ændrer Landsskatteretten SKATs forhøjelse af indkomsten til 582.741 kr.


text:
DIRA Medlemmer 2014.pdf
 Antallet af ansatte i TDC A/S er faldet dramatisk fra 1999 til 2014.
 Tendensen fortsætter med alarmerende nedgang af medarbejdere.
 Vores gæt i år 2005:
 Anslået nedgang
 til år 2017
 Realiseret nedgang
 ved år 2014
 1/4-2014
 Onsdag den 29. oktober 2014 kl. 17.30
 Cirkusbygningen, Jernbanegade 8, 1608 København V.
 7. ordinære generalforsamling
 Dørene åbnes for indskrivning kl. 16.00
 Tilmelding er nødvendig af hensyn til bespisningen
 Materiale til generalforsamlingen 2014
 Indledning.......................................................................
 Dagsorden.......................................................................
 Dagsordenens punkt 1 - Valg af dirigenter..................................
 Dagsordenens punkt 2 - Beretning............................................
 De faglige områder:
 2.1. Overenskomstområdet - emne oversigt...
 2.2. Arbejdsmiljøområdet - emne oversigt.....
 2.3. Det sociale område - emne oversigt.......
 2.4 Samarbejdet med arbejdsgiverne:
 2.4.1. Samarbejdet med TDC.......................
 2.4.2. TDC Drift......................................
 2.4.3. TDC Kapacitet................................
 2.4.4. TDC Channels................................
 2.4.5. NetDesign / Erhverv / Hosting..............
 2.4.6. Ligebehandling i TDC.......................
 2.4.7 TDC udlånte medarbejdere..................
 2.4.7.1 Eltel...........................................
 2.5 Interne Tele Øst forhold:
 2.5.1. Afdelingskontor .............................
 2.5.2. Udvalg ........................................
 2.5.3. Ligebehandling og familiepolitik.........
 2.5.4. Tele Øst bladet...............................
 2.5.5. Medlems aktiviteter..........................
 Dagsordenens punkt 3 - Forelæggelse af regnskab................................. side 77
 Dagsordenens punkt 4 - Indkomne forslag.................................... side 86
 Dagsordenens punkt 5 - Budgetoversigt....................................... side 87
 Dagsordenens punkt 6 - Kontingenter......................................... side 88
 Dagsordenens punkt 7 - Valg til bestyrelsen m.m............................ side 89
 Dagsordenens punkt 8 - Eventuelt............................................. side 90
 Tele Øst’s bestyrelse og faglige sekretærer efter GF 2013................. side 91
 Teleforeningen af 2003 (Generalforsamlingsdagsorden)...................... side 92
 Praktiske oplysninger.......................................................... side 94
 ved formand John Schwartzbach
 Bestyrelsen beskriver i denne skriftlige beretning foreningens arbejde siden sidste generalforsamling i oktober 2013.
 Bestyrelsen har gennem flere år arbejdet med en fusion hen i mod Metal Hovedstaden og der har løbende
 været dialog mellem Metal Hovedstaden og Tele Øst. Bestyrelsen har sat fire pejlemærker som skal være
 med i fusionen: Det socialpolitiske arbejde, Det forhandlingstekniske, aktiviteter for medlemmer samt frikøb
 til tillidsrepræsentanter til fagligt arbejde. Vi kunne ikke blive enig om det sidste pejlemærke.
 Metal Hovedstaden kender ikke til frikøb af deres tillidsrepræsentanter i samme omfang som i Tele Øst.
 Metal Hovedstaden ønsker, at alle tillidsrepræsentanterne i den fusionerede afdeling skal have samme vilkår
 og vores tillidsrepræsentanter ville i så fald ikke kunne få samme frikøb som tidligere.
 Frikøbet at Tele Øst ́s tillidsrepræsentanter betyder at de har mulighed for en dialog og samarbejde på tværs,
 som er unikt og gør at vi har et stort engagement blandt tillidsrepræsentanterne og derfor kunne der ikke
 bøjes af på kravet.
 I stedet arbejder Tele Øst og Metal Hovedstaden på at lave et forpligtigende samarbejde. F.eks. på det Socialpolitiske kan det være en stor fordel at samarbejde med Metal Hovedstaden, hvor de har en stor ekspertise
 på arbejdsskadesager. Ligeledes kan det være en fordel at bestille kontorartikler sammen, udsende post, lave
 arrangementer, passe telefoner, sammenkøre bogholderifunktion, samarbejde på uddannelse-, arbejdsmiljøog det forhandlingstekniske område. Hvis Metal Hovedstaden flytter med ud til Forbundets nye adresse i
 Sydhavnen, en gang til næste år, vil det være oplagt for Tele Øst at flytte med og i forbindelse med flytningen sikre at samarbejdet med Metal Hovedstaden kan udvikle sig optimal de kommende år.


text:
TDC fortsætter med at skabe arbejde til afdelingen. Foruden fyringer fylder outsourcing meget i dagligdagen. Kollegaer ser deres arbejde flytte til Indien eller andre lande, og har svært ved at forstå, at kvaliteten af
 arbejdet kan udføres på sammen høje niveau, når specielt sproget og kulturen i Danmark er så meget anderledes. Det har også vist sig flere steder at det har givet problemer.
 Mange danske virksomheder, som har øvet sig på outsourcingsbølgen, har efterfølgende trukket arbejdet
 tilbage til Danmark - specielt de områder, som er kernen i deres virksomheder.
 Så det kan blive nogle dyre lærepenge for firmaet, hvis det sker.
 TDC opsiger den ene aftale efter den anden og på den måde presser de medarbejderne i TDC på dårligere
 arbejdsvilkår. Klimamålingerne er blevet dårligere og man fornemmer at der snart må ske et eller andet, som
 vender klimamålingerne til et mere positivt resultat.
 I denne skriftlige beretning kan du læse detaljeret om vores indsats igennem dette generalforsamlings år og i
 den mundtlige beretning på den kommende generalforsamling vil vi berette om det kommende år og de udfordringer, vi skal arbejde med.
 Vel mødt på generalforsamlingen
 3. Forelæggelse af årsregnskab side
 5. Budgetoversigt
 6. Kontingenter
 7. Valg til bestyrelsen m.m.
 Stk. 1 Formanden åbner generalforsamlingen og forestår valg af 2 dirigenter.
 Stk. 2 Dirigenterne skal lede mødet upartisk og er pligtig til nøje at overvåge, at almindelige regler for mødeledelse og
 afstemning overholdes.
 Dirigenterne forestår:
 a) konstatering af generalforsamlingens lovlighed.
 b) valg af stemmetællere, dirigenterne vurderer antallet dog vælges mindst 3, valget sker ved håndsoprækning.
 c) kontrol af og meddelelse om fuldmagter og øvrige stemmeberettigede.
 Stk. 3 Derefter oplæses og godkendes dagsordenen.
 Stk. 4 Begæring af ordet skal afleveres skriftligt til dirigenten med oplysning om talerens navn og arbejdsplads.
 Stk. 5 Forslag om afslutning af debatten af en sag, eller begrænsning af taletiden kan stilles af såvel dirigenten som af
 medlemmerne hvorefter dirigenterne straks foretager afstemning om afslutning af en debat med de indtegnede talere.
 Kritiseres en deltager på generalforsamlingen fra talerstolen, skal denne gives adgang til at udtale sig.
 Formanden kan altid få ordet til afsluttende bemærkninger.
 Stk. 6 Kun forslag, der i henhold til vedtægterne er rettidigt indsendt, kan behandles på generalforsamlingen. Ved behandling af et forslag kan der stilles skriftlige ændringsforslag underskrevet med forslagsstillerens navn og arbejdssted.
 Forslagsstilleren og dernæst formanden kan altid få ordet til afsluttende bemærkninger.
 Stk. 7 Afstemninger om forslag sker ved håndsoprækning med stemmekort.
 Skriftlig afstemning kan begæres jf. vedtægterne.
 Hvor vedtægterne ikke giver særlige regler for afstemninger, afgøres disse med simpelt flertal. I tilfælde af stemmelighed er det fremsatte forslag bortfaldet.
 Stk. 8 Ved afstemninger om ændringsforslag sætter dirigenterne det mest vidtgående forslag under afstemning først.
 Stk. 9 Ved valg til bestyrelse m.m. kan dirigenterne beslutte at det skal ske ved skriftlig afstemning.
 Stk. 10 Medlemmer, der ikke deltager i mødet, kan kun modtage valg, såfremt der foreligger skriftlig accept fra den
 pågældende kandidat.
 Stk. 11 Gæster kan begære ordet under punktet "Eventuelt".
 Stk. 12 Dirigenterne er pligtige til at fratage


text:
en taler ordet, såfremt denne ikke holder sig til det foreliggende punkt.
 Stk. 13 Dirigenterne kan udskiftes, såfremt der er simpelt flertal for dette. Dirigenterne forestår denne afstemning.
 Stk. 14 Såfremt dagsordenen ikke kan færdigbehandles på den fastsatte generalforsamling, skal bestyrelsen indkalde til
 en ny generalforsamling, hvor dagsordenen færdigbehandles.
 Stk. 15 Der føres protokol over generalforsamlingens beslutninger. Protokollen godkendes og underskrives af dirigenterne.
 Stk. 16 Ændringer til den her gældende forretningsorden kan kun ske ved indsendelse af forslag herom. Ændringer
 vedtages jævnfør stk. 6. Ændringer får først virkning fra den efterfølgende generalforsamling.
 De faglige områder
 2.1. Overenskomstområdet
 ved næstformand Carsten D. Nielsen
 og faglig sekretær Bjarne L. Olsen
 2.1.1. Overenskomstområdets arbejdsopgaver, herunder forhandlingsretten.................. side 08
 2.1.2. Sager i årets løb................................................................................. side 09
 2.1.2.1. OK-2014 ...................................................................................... side 09
 2.1.2.2. Fortsatte fyrring i 2014...................................................................... side 20
 2.1.2.3. Lønregulering pr. 1. marts 2014............................................................ side 21
 2.1.2.4. Overenskomstdækning Huawei ............................................................ side 22
 2.1.2.5. Overenskomstdækning, Huaweis underentreprenører................................... side 23
 2.1.2.6. TDC: ikke-overenskomstdækkede område................................................. side 25
 2.1.2.7. TDC: FOM, Future Operating Model, (Fremtidens forretningsmodel)................ side 25
 2.1.2.8. Outsourcing som følge af FOM.............................................................. side 27
 2.1.2.8.1. Flensborg........................................................................... side 27
 2.1.2.8.2. Sitel................................................................................. side 29
 2.1.2.9. Tabt voldgift – Eltel.......................................................................... side 29
 2.1.2.10. Butiksområdet, Shop i Shop, ny butiksaftale............................................ side 30
 2.1.2.11. CO-industri godkender hviletidsbestemmelser.......................................... side 30
 2.1.2.12. Ny aftale for TDC-undervisere............................................................ side 31
 2.1.2.13. Døgncenteret ................................................................................ side 32
 2.1.2.14. Aldersdiskrimination set i relation til Funktionærlovens § 2 A godtgørelse......... side 32
 2.1.2.15. Rådighedsløn for tjenestemænd fyldt 65 år.............................................. side 36
 2.1.2.16. 2-vejs-gps (afskedigelsesnævn, og brudsager)og ny lokalaftale for Kapacitet...... side 37
 2.1.1. Overenskomstområdets arbejdsopgaver
 Afdelingen har bemandet overenskomstområdet med Carsten D. Nielsen og Bjarne Lund Olsen.
 Desuden hjælper Hanne Trebbien og Ulla Puck Overenskomstområdet.
 Hanne navnlig i afskedigelsessager og konkurssager, i det omfang hendes tid tillader det, da Hanne
 også har Arbejdsmiljø og TDC Landsklubben som sine hovedopgaver.
 Ulla Puck hjælper navnlig medlemmer ansat uden for TDC-koncernen, i det omfang hendes tid tillader det, da Ulla også har Kassererfunktionen og Tele Øst bladet som arbejdsområder.
 Overenskomstområdet i Dansk Metal Tele Øst varetager forhandlinger om aftalebaserede og lovbaserede løn- og arbejdsvilkår mv. i de sager, hvor afdelingen er forhandlingspart.
 Området bistår desuden TDC Landsklub med tilhørende virksomhedsklubber samt klubber og tillidsrepræsentanter uden for TDC mht.:
 bistand til forhandling med arbejdsgivere om løn-, arbejds- og pensionsvilkår
 support til medlemmer af samarbejdsudvalg
 support til medlemmer af selskabsbestyrelser
 bistand til udarbejdelse af lønstatistikker
 bistår med at foretage indberetninger til forbundet i sager som ønskes videreført
 Området bistår de medlemmer af afdelingen som ønsker:
 check af nye/ændrede ansættelsesbeviser
 check af lønsedler
 support i spørgsmål om løn- og ansættelsesvilkår, hvis de er ansat i en virksomhed
 uden for TDC, hvor der ikke er valgt tillidsrepræsentanter
 I sagstyperne indgår også sager om direkte forskelsbehandling eller indirekte forskelsbehandling, i
 relation til køn, graviditet, ægteskabelig eller familiemæssig stilling, race, hudfarve, religion eller
 tro, politisk anskuelse, seksuel orientering, alder, handicap eller national, social eller etnisk oprindelse.
 Området repræsenterer normalt også afdelingen ved sager i det fagretslige system, f.eks. ved fællesmøder, Arbejdsretten, mæglingsmøder, faglige voldgifter, Afskedigelsesnævnet samt ved de


text:
almindelige domstole.
 I de tilfælde, hvor en arbejdsgiver har manglende betalingsevne, fremsætter overenskomstområdet
 om fornødent overfor byretterne konkursbegæring samt indberetter sagerne til Lønmodtagernes
 Garantifond (LG).
 Ændret delegering af den lokale forhandlingsret i TDC
 For knap to år siden skete der en ændring i den lokale forhandlingsret indenfor det såkaldte tilpassede område i TDC. Nu er det i Metals Landsklub i TDC med dertil hørende virksomhedsklubber som udøver forhandlingsretten ved de fleste
 lokale forhandlinger.
 Kort fortalt er den lokale forhandlingsret inden for det tilpassede område i TDC delegeret således:
 Ved disciplinære sager – herunder individuelle afskedigelsessager – er det den
 respektive teleafdeling, som har forhandlingsretten
 Ved sager som kun vedrører én virksomhedsklub er det den respektive
 virksomhedsklub, der har forhandlingsretten. Dette er intet nyt i, for siden Telekommunikationsforbundets stiftelse i 1995 har de daværende fællesudvalg, som nu er
 omdøbt til virksomhedsklubber, haft den lokale forhandlingsret i denne type af sager
 Ved sager som vedrører mere end én virksomhedsklub er det TDC Landsklubben som
 har forhandlingsretten
 Ved overenskomstfornyelser – herunder fornyelse af særaftalerne – er det som hidtil
 CO-industri som har forhandlingsretten, men Teleafdelingerne har høringsret
 Der er af fagretslige årsager nogle undtagelser fra ovenstående oplistning. Det er naturligvis nærmere beskrevet og interesserede kan finde beskrivelsen på metaltele.dk
 Delegeringen af forhandlingsretten betyder, at det i de fleste tilfælde er virksomhedsklubberne og
 Landsklubben som giver mandat til forhandlingerne, medens afdelingens rolle er at yde support og
 forhandlingsbistand til TDC Landsklub og virksomhedsklubberne.
 Det hele er gennemført ud fra et ønske om at udøve den lokale forhandlingsret så involverende og
 så tæt som muligt på medlemmerne.
 2.1.2. Faglige sager i årets løb
 På de efterfølgende sider gengiver vi et lille udpluk af de mange forhandlinger og sager, der har
 været i foreningsårets løb.
 En stor del af sagerne vedrører medlemmer med et ansættelsesforhold i TDC. Men vi har jo også en
 del medlemmer ansat i virksomheder uden for TDC-koncernen.
 I omtalen nedenfor er der ikke foretaget en klar skelnen om, hvorvidt det har været afdelingen eller
 TDC Landsklub med virksomhedsklubber, som har været mandatgiver i de respektive forhandlinger.
 Tele Øst har desværre mange sager, hvor et medlem er ”kommet i klemme” overfor sin arbejdsgiver
 eller sager om medlemmer, der mener, at de er blevet afskediget på et usagligt grundlag.
 Heldigvis er langt de fleste af sådanne individuelle sager endt med, at der bliver indgået forlig. Nedenfor gengiver vi kun de individuelle elle sager, hvis sagerne har principiel betydning for andre
 forhandlingsområdet og dermed andre medlemmer.
 2.1.2.1. Overenskomstfornyelsen pr. 1. marts 2014
 Pr. 1. marts 2014 skulle overenskomsterne på det private arbejdsmarked fornys for ca.
 600.000 lønmodtagere. Heraf var 589.000 lønmodtagere omfattet af en overenskomst med LO ́s
 forbund eller karteller og af dem var ca. 500.000 medlem af et LO-forbund.
 Efter to meget magre overenskomstfornyelser i 2010 og 2012, som følge af den dybe økonomiske
 krise, som havde ramt Danmark, var der forud for overenskomstfornyelsen tegn på, at dansk økonomi var ved et vendepunkt, hvor det igen kunne gå økonomisk fremad. Blandt lønmodtagerne var


text:
der derfor en forventning om, at den økonomiske udvikling afspejledes i overenskomstresultatet.
 Omvendt var der hos arbejdsgiverne ikke samme optimisme med hensyn til, at det var entydigt, at
 Danmark var på vej helt ud af krise. Arbejdsgiverne lagde vægt på, at virksomhedernes konkurrenceevne i forhold til udlandet fortsat skulle forbedres, og derfor var der hos virksomhederne en forventning om afdæmpet reallønsudvikling.
 Banen var kridtet op til overenskomstforhandlingerne.
 Forhandlingsområderne
 Hovedorganisationerne LO og DA forhandler ikke overenskomster. Det gør deres medlemsorganisationer. Men DA og LO har en meget koordinerende rolle ved overenskomstforhandlingerne.
 F.eks. kan forligsmanden ikke fremsætte et mæglingsDe fleste medlemmer af Tele Øst er
 forslag uden at LO og DA har ”nikket ja”.
 omfattet af industriens overenskomDI er den største af DA ́s medlemsorganisationer.
 ster, som forhandles af CO-industri.
 Faktisk er DI så store, at de har stemmeflerheden i DA
 Modparten er DI, som f.eks. TDC er
 og ingen andre overenskomstområder får lov at indgå
 forlig, førend DI og CO-industri har indgået forlig.
 Det kan DI på arbejdsgiversiden ”styre” i kraft af stemmeflerheden.
 Den største modpart til DI er CO-industri, som er et
 forhandlingskartel på lønmodtagersiden, hvor f.eks.
 Dansk Metal er tilsluttet.
 Overenskomstresultatet mellem DI og CO-industri er
 normalt retningsgivende for overenskomstresultater for
 hele det private arbejdsmarked.
 F.eks. er TDC-ansatte omfattet af
 med tilhørende særaftaler og lokalaftaler, som supplerer eller erstatter de
 enkelte bestemmelser i Funktionæroverenskomsten - det såkaldte tilpassede overenskomst-grundlag for
 Dels fordi DI ́s medlemsvirksomheder er i direkte konkurrence med virksomheder i andre lande og
 der derfor er en interesse i at omkostningsniveauet ikke forringer konkurrencekraften, dels fordi DI
 ikke tillader andre overenskomstområder, at blive færdige med et overenskomstresultat før end der
 er opnået forlig mellem DI og CO-industri.
 Helt efter bogen havde DI og CO-industri allerede i midten af oktober 2013 aftalt køreplan for de
 kommende overenskomstforhandlinger. I køreplanen havde parterne aftalt at tilstræbe forlig senest
 den 7. februar 2014. At DI og CO-industri havde aftalt dette skyldtes, at det ville give de andre
 overenskomstområder tid til at opnå forlig inden den 1. marts 2014, hvor overenskomsterne skulle
 fornys.
 Ligeledes efter bogen, indgik LO og DA den 29. oktober 2013 en tilsvarende aftale
 benævnt ”Aftale om decentrale overenskomstforhandlinger 2014". Aftalen omfattede
 overenskomster for ca. 550.000 lønmodtagere. Selv om ordet ”decentrale” indgår i
 titlen, vil de færreste formentlig mene, at forhandlinger om overenskomstfornyelser er særligt decentrale.
 De enkelte overenskomstområder dækker typisk flere tusinde lønmodtagere. DI og CO-industri forhandler for eksempel på vegne af cirka 240.000 lønmodtagere.
 Men LO og DA ́s sprogbrug om decentrale forhandlinger skal ses i lyset af modsætning centrale
 forhandlinger, som havde sin storhedstid i perioden fra 1950 ́erne og frem til midten af 1980 ́erne.
 Dengang forhandlede LO og DA reelt de generelle overenskomstkrav for hele det private arbejdsmarked.
 Aftalen fra 29. oktober 2014 mellem LO og DA kaldes også i daglig aftale for Klimaaftalen, men
 den har ikke noget at gøre med eventuel global opvarmning, men derimod til formål, at etablere det
 bedst mulige forhandlingsklima for forårets overenskomstforhandlinger på det private arbejdsmarked.
 Det fagretslige


text:
sprogbrug er normalt relativt militaristisk. Der bruges ord som f.eks. blokade, boykot, strejke, lockout, storkonflikt, kampskridt, mobilisering og arbejdskamp.
 Udenforstående kan let få en forkert opfattelse af forløbet i forbindelse med en overenskomstfornyelse. Også af denne grund forsøger klimaaftalen, at afdramatisere forhandlingsforløbet.
 Aftalen indebar f.eks. at overenskomsterne på LO-DA området ikke behøvede at blive opsagt allerede i efteråret. Organisationerne kunne vente frem til 7. februar 2014 med at opsige overenskomsterne. Hvis klimaaftalen ikke var indgået skulle overenskomsterne være opsagt inden udgangen af
 november måned 2013.
 LO og DA var desuden i klimaaftalen enige om, at eventuelle konfliktvarsler ikke fremsendes uden
 en forudgående drøftelse af årsagerne hertil mellem overenskomstparterne og information til LO og
 Forløbet af overenskomstforhandlingerne
 Forhandlingerne mellem DI og CO-industri føres i det såkaldte "snævre udvalg", som
 består af fire personer.
 Fra arbejdstagersiden er det
 CO-industris formand,
 forbundsformand i Dansk
 Metal Claus Jensen
 CO-industris næstformand,
 industrigruppeformand i 3F
 Formand i CO-industri,
 Næstformand i CO-industri,
 Fra arbejdsgiversiden er det
 DI, Karsten Dybvad
 i DI, Kim Graugaard.
 Adm. direktør i DI
 Viceadm. direktør i DI
 Overenskomstkravene havde længe været koordineret på begge sider af forhandlingsbordet. F.eks.
 havde Tele Øst allerede i foråret 2013 i Tele Øst Bladet opfordret medlemmerne til at indsende
 overenskomstkrav, og kravene blev i sommeren 2013 koordineret internt i Dansk Metal og i september i CO-industri. I forbindelse med sidste års generalforsamling blev afdelingens krav optrykt i
 den skriftlige beretning. I november 2013 var der møder over hele landet for tillidsrepræsentanterne, hvor CO-industris to hovedforhandlere, Claus Jensen og Mads Andersen, debatterede de overenskomst-temaer som CO-industri havde koordineret.
 De egentlige forhandlinger mellem DI og CO-Industri startede den 7. januar 2014. Parterne havde
 via forskellige udvalg allerede i løbet af efteråret forsøgt at bane vejen for gennembrud på delelementer.
 Helt i tråd med Klimaftalen mødtes LO og DA den 29. januar 2014 for at drøfte status på overenskomstfornyelsen og på mødet aftalte man dels, at samtlige overenskomster betragtedes som opsagte,
 og at det ikke var nødvendigt at afsende 1. konfliktvarsel. Normalt skal der forud for en konflikt
 varsles såvel 1. som 2. konfliktvarsel. Det ville i 2014 være tilstrækkeligt at afsende 2. konfliktvarsel.
 Det lykkedes for DI og CO-industri at opnå forlig kort tid efter, nemlig den 9. februar 2014.
 Der var også denne gang tale om et relativt ”smalt” resultat set i lyset af, at Danmark for alvor ikke
 var kommet ud af krisens tegn. Vi gennemgår indholdet nærmere nedenfor.
 Efter forliget mellem DI og CO-industri var vejen banet for, at de øvrige overenskomstområder kunne indgå forlig. Men det trak noget ud. For at lægge pres på forhandlingerne afsendte LO på vegne af forbund og karteller 2. varsel om storkonflikt til ikrafttræden 1.
 marts. DA svarende igen med 2. lockoutvarsel.
 Og forligsmanden måtte – som sædvanlig - udskyde de truende konflikter i to omgange. Den 21.
 marts 2014 kunne forligsmanden offentliggøre det samlede mæglingsforslag, som herefter blev
 sendt til urafstemning.
 Tele Øst holdt forud for urafstemningen syv medlemsmøder i forskellige byer, hvor vi gennemgik
 overenskomstresultatet.
 Stemmeresultatet blev offentliggjort af


text:
forligsmanden den 11. april 2014. Det samlede mæglingsforslag blev vedtaget af såvel lønmodtagersiden som arbejdsgiversiden og dermed blev alle konfliktvarsler trukket tilbage.
 Hos DA er det DA’s bestyrelse som har kompetencen til at vedtage eller forkaste et mæglingsforslag. Her blev mæglingsforslaget enstemmig vedtaget - dvs. med 100 % ja-stemmer.
 Hos lønmodtagerne sker afstemningen ved urafstemning. På lønmodtagersiden var stemmeprocenten 37,7 %, heraf stemte 77,3 % ja.
 Vi gengiver her stemmeresultatet for lønmodtagersiden:
 Stemmeresultatet:
 OK-2014 Urafstemningsresultatet
 Ja-procent
 Hele afstemningsområdet,
 Dansk Metal, alene
 Tele Øst, alene
 LO, FTF m. fl.
 Sammenligningstal fra tidligere år:
 Hele afstemningsområdet; dvs. LO, FTF m.fl.
 Ja-pct.
 77,3&
 Nej-pct.
 Stemme-pct.
 Sammenligningstal af hovedresultatet på lønmodtagersiden. Sidst der var storkonflikt i Danmark var i 1998.
 Sammenligningstal for Tele Øst alene:
 Nej-procent
 Der er ikke sammenligningstal fra 1998 og 2000 for Tele Øst alene, da det tidligere Telekommunikationsforbundet ikke opgjorde stemmetallene pr. afdeling. Eftersom Tele Øst i 2004 og 2007 bestod af to teleafdelinger,
 hhv. Tele afdeling 1 og Tele Afdeling 12, gengives tal for disse år som konsoliderede tal for de to teleafdelinger
 Stemmeprocenten
 Forud for urafstemningen havde LO og Dansk Metal Tele Øst iværksat en kampagne for at få flest
 mulige til at stemme ved urafstemningen. Det skyldtes, at stemmeprocenten har været støt faldende
 siden den sidste storkonflikt i 1998.
 Det er glædeligt, at kampagnen med at få flere medlemmer til at stemme lykkedes.
 Såvel Dansk Metal som Dansk Metal Tele Øst havde en markant fremgang i stemmedeltagelsen.
 Det er vigtigt med en høj stemmeprocent af mange grunde, navnlig fordi det signalerer over for
 arbejdsgiverne, at medlemmerne har stor bevågenhed om resultatet af overenskomstforhandlingerne.
 Hovedelementerne i forliget mellem DI og CO-industri
 Der vil være tale om en treårig overenskomstperiode, således at overenskomsterne skal fornys næste gang i 2017. Neden for oplister vi de forbedringer som blev aftalt på industriens
 Mht. resultatet for ansatte på det tilpassede overenskomstgrundlag i TDC henvises til siderne 16-19.
 Fordobling af indbetaling på Fritvalgslønkontoen
 Med forliget fordobles virksomhedernes indbetaling på medarbejdernes Fritvalgslønkonto fra 1 %
 til 2 % i løbet af overenskomstperioden. Det er en markant forbedring, der giver den enkelte flere
 penge til fridage, pension, seniorordning eller kontant udbetaling.
 Bedre vilkår for barselsorlov
 Mulighederne for at holde barselsorlov forbedres. Hver af forældrene får en ekstra uges barsel
 med betaling. Betalingen stiger til 145 kroner pr. time, og det forhøjede pensionsbidrag under
 barsel stiger.
 Hurtig hjælp ved opsigelse
 Ansatte, der bliver sagt op, får ret til 2 timers vejledning i fagforeningen med fuld løn.
 Ekstra uddannelse til opsagte
 Ansatte, der bliver opsagt, får 1uges ekstra uddannelse i opsigelsesperioden gennem Industriens
 Kompetenceudviklingsfond (IKUF). Den samlede uddannelse i opsigelsesperioden kan dermed
 komme op på 5 uger.
 Fuld gennemsigtighed på vikarområdet
 På vikarområdet får tillidsrepræsentanterne nye muligheder for at kontrollere, at vikarene kommer ind på ordentlige vilkår i overensstemmelse med overenskomsten. Dermed bliver der sikret
 fuld gennemsigtighed på vikarområdet.
 Bedre forhold for lærlinge
 På lærlingeområdet sker der en række forbedringer. Der bliver eksempelvis mulighed for ekstrauddannelse i fritiden via IKUF, og ophold på skolehjem bliver betalt.
 Mindstebetalingssatsen,


text:
der i dag udgør 108,70 kr., forhøjes pr. 1. marts 2014 med 1,50 kr., pr 1.
 marts 2015 med 1,65 kr. og pr. 1. marts 2016 med 1,80 kr. Genetillæg reguleres med 1,5 pct. pr.
 1. marts 2014, med 1,6 pct. pr 1. marts 2015 og med 1,7 pct. pr. 1. marts 2016.
 Lærlinge– og elevsatser reguleres både pr. 1. marts 2014, 1. marts 2015 og 1. marts 2016 med 1,9
 Forløbet af overenskomstforhandlingerne for TDC-ansatte
 TDC havde forud for overenskomstfornyelsen gjort det klart, at TDC krævede væsentlige forringelser i arbejdstidsreglerne, pension og reglerne for opsigelse af medarbejderne. Men vi
 kom helskindet gennem OK-2014 uden forringelse og med forbedringer aftalt mellem DI og COindustri
 Overenskomstfornyelsen 2014 for TDC-ansatte på det såkaldte tilpassede overenskomstgrundlag
 var imidlertid et meget speget forløb.
 TDC-ansatte er som udgangspunkt direkte omfattet af fornyelsen af Funktionæroverenskomsten
 aftalt mellem DI og CO-industri. Men en række særaftaler og lokalaftaler i TDC erstatter og supplerer bestemmelserne i Funktionæroverenskomsten. Det er DI og CO-industri som forhandler særaftalerne. Og det plejer at foregå på den måde, at DI og CO-industri i december måned forud for overenskomstfornyelsen lader de lokale parter, dvs. TDC og Dansk Metal teleafdelingerne, forhandle
 fornyelsen af særaftalerne. Opnås der et resultat indgår det i industriforliget. Lykkes det ikke inden
 medio januar ved de lokale forhandlinger at opnå enighed, plejer DI og CO-industri inden en uge
 efter, at der opnået forlig om Funktionæroverenskomsten at gøre et nyt forsøg på at blive enige om
 fornyelse af særaftalerne.
 Men OK-2014 forløb helt anderledes. TDC havde krævet, at de lokale forhandlinger om fornyelse
 af særaftalerne og lokalaftalerne skulle fremrykkes til at starte allerede i oktober, med deadline for
 forhandlingerne 1. december.
 TDC ́s krav til forringelser
 TDC hævdede under hele forløbet, at TDC-overenskomsten er meget dyrere end hos TDC ́s konkurrenter. Det ville TDC have et opgør med ved OK-2014.
 Af eksempler på krav fra TDC kan nævnes:
 at bestemmelserne om placeringen af den normale arbejdstid, mellem kl. 07-18, fremover skal
 kunne opsiges af TDC som en lokalaftale med 2 mdrs. varsel således, at den normale arbejdstid
 kan placeres hele døgnet, blot arbejdstiden er drøftet med medarbejderen.
 at den normale ugentlige arbejdstid skal kunne placeres mandag til lørdag - i stedet som i dag på
 ugens 5 første hverdage. Der skal være mulighed for TDC at placere arbejdstiden på en 6 dages
 arbejdsuge, således at medarbejderen kun får én ugentlig fridag, i stedet som i dag 2 ugentlige
 at den betalte frokostpause bortfalder – uden lønkompensation.
 at arbejdstidens ugentlige arbejdstid på 37 timer kan variere, hvis blot arbejdstiden over en 12
 måneders perioden i gennemsnit er på 37 timer pr. uge.
 at overarbejdsbetalingen, skal ske til en lavere takst end i dag.
 at den nuværende 12 % arbejdsgiverbetalte pensionsordning ændres for fremtidigt nyansat personale, så den fremover består af 8 % betalt af TDC og 4 % betalt af medarbejderen.
 at opsigelsesreglerne ændres, så det bliver lettere for TDC at afskedige medarbejdere.
 Teleafdelingerne afviste at aftale forringelser ved overenskomstfornyelsen 2014. Teleafdelingerne
 tilbød derimod


text:
at optage forhandlinger om ændringer i overenskomstgrundlaget efter overenskomstfornyelsen, hvor parterne så kunne rejse de krav, som de hver især ønskede.
 F.eks. ønsker teleafdelingerne,
 at det tilpassede overenskomstgrundlag skal gælde i hele koncernen, herunder
 Call center Europa, Telco, Telmore m.fl.,
 at stoppe outsourcing og arbejde på, at flest mulige opgaver løses in-house i TDC af
 medarbejdere omfattet af det tilpassede overenskomstgrundlag.
 Men TDC sagde nej. TDC ville have gennemført mærkbare forringelser ved OK-2014.
 Uenighed mellem TDC og Dansk Metal teleafdelingerne
 TDC og teleafdelingerne forhandlede hele november måned, men måtte i
 slutningen af november konstatere, at enighed ikke kunne opnås.
 I januar 2014 overtog overenskomstparterne, dvs. DI og CO-industri forhandlingerne om det tilpassede overenskomstgrundlag. De lokale parter blev den 21. januar sendt hjem af DI og CO-industri
 med besked om at gøre et nyt forsøg og afrapportere den 6. februar. Men den 6. februar måtte DI og
 CO-industri konstatere, at der fortsat ikke kunne opnås enighed.
 DI og CO-industri aftalte den 6. februar, at igangsætte forhandlinger om fornyelse af det tilpassede
 overenskomstgrundlag senest 5 dage efter forlig på Industriens Funktionæroverenskomst. Det forlig
 kom i hus søndag den 9. februar og den 12. februar mødtes DI og CO-industri med bistand fra TDC
 og Dansk Metal.
 Forlig med forbedringer og drøftelser i overenskomstperioden
 På forhandlingsmødet den 12. februar 2014 blev der udfærdiget det sædvanlige protokollat over
 hvilke protokollater fra industriforliget den 9. februar som har virkning på det tilpassede overenskomstgrundlag. Endvidere blev der udarbejdet et protokollat, som indebærer, at der i overenskomstperioden optages drøftelser mellem DI og CO-industri, med bistand af TDC og
 Dansk Metal om ændringer af det tilpassede overenskomstgrundlag. Det sker på baggrund af udviklingen siden afslutningen af tilpasningsforhandlingen i 2001 og parternes ønske om forandring.
 Drøftelserne gik i gang i august 2014. Men da der skal være god tid til drøftelserne, uden tidspres,
 og da medlemmernes inddragelse i processen skal sikres, påregner vi derfor tidligst at være færdige
 med drøftelserne i løbet af det nye år.
 Industriforligets betydning for TDC-ansatte på det tilpassede overenskomstgrundlag
 Nedenfor gennemgår vi betydningen af OK-2014 for medarbejder omfattet af det tilpassede overenskomstgrundlag i TDC.
 Protokollat nr. 1. om teknisk gennemgang af Industriens Overenskomst §§ 13, 14 og 15
 samt tilsvarende bestemmelser i Industriens Funktionæroverenskomst
 Overenskomstparterne, dvs. DI og CO-industri, har aftalt at gennemgå teksterne i Industriens
 Overenskomst og Industriens Funktionæroverenskomst om overarbejde, forskudttid og skifte
 hold. Formålet er at foretage en modernisering af teksterne, da teksterne i dag er svære at læse.
 Der vil således alene blive tale om redaktionelle ændringer.
 Protokollat nr. 2. om støtte til uddannelse
 Overenskomstparterne, dvs. DI og CO-industri, har aftalt, at bestyrelsen for IKUF (Industriens
 Kompetenceudviklingsfond) skal ændre opbygning af ikuf.dk så det bliver lettere for besøgende
 at finde moduler fra erhvervsakademi- og diplomuddannelserne som kan støttes. Endvidere skal
 det være lettere at finde beskrivelse af de enkelte moduler i kurserne som fremgår af ”positivlisten” (dvs. listen over kurser som medarbejderen kan få støtte til).
 Protokollat nr. 3. om lærlinges og elevers adgang til støtte fra IKUF
 Lærlinge og elever


text:
får fremover efter 9 måneders anciennitet i virksomheden (incl. skoleophold)
 ret til at søge støtte fra IKUF. Bestemmelsen træder i kraft 1. maj 2014.
 Protokollat nr. 4. om støtte til danskuddannelse for voksne udlændinge
 IKUF kan fremover yde støtte til danskuddannelse for voksne på samme vilkår som øvrige IKUFaktiviteter. Bestemmelsen træder i kraft 1. maj 2014.
 Protokollat nr. 6. om støtte til screening til FVU- og ordblindeundervisning
 IKUF kan fremover yde støtte til screening til Forberedende Voksen Undervisning (FVU) og
 ordblindeundervisning. FVU er til voksne som ønsker at blive bedre til at læse, stave, skrive eller
 regne. Bestemmelsen træder i kraft 1. maj 2014.
 Protokollat nr. 10. om Industriens Uddannelses- og Samarbejdsfond
 Det nuværende arbejdsgiverbidrag på 35 øre pr. time pr. medarbejder forhøjes pr.
 1. marts 2014 til 40 øre, pr. 1. marts 2015 til 45 øre og pr. 1. marts 2016 til 50 øre.
 Protokollat nr. 29. om Organisationsaftale om lønforhold for udstationerede medarbejdere
 Protokollatet skal ses som et supplement til EU-direktiv om udenlandske medarbejderes løn- og
 arbejdsforhold ved udførelse af arbejde i Danmark. EU-direktivets er i dag implementeret i bilag
 18 til Industriens Funktionæroverenskomst. Bilaget omhandler hvorledes organisationerne hurtigt
 kan behandle sager rejst af en part. Såvel det eksisterende bilag som det nye protokollat har til
 formål at undgå social dumping. Det nye protokollat indeholder en række værktøjer som i praksis
 gør det muligt at foretage opgørelse og sammenligne lønniveaet for udenlandske medarbejdere
 udstationeret i en dansk virksomhed med virksomhedens fastansatte medarbejdere.
 Protokollat nr. 32. om Udvalg om opdatering af pjece om Arbejde i Udlandet
 Overenskomst-parterne, dvs. DI og CO-industri, vil i overenskomstperioden revidere den fælles
 pjece fra 1993 om ”Arbejde i udlandet”. Arbejdet forventes afsluttet inden 1. juni 2015.
 Protokollat nr. 33 om Kompensation for ikke afholdte feriefridage
 Kompensation for ikke-afholdte feriefridage vil fremover indgå i den ferieberettigede indkomst.
 Kompensationen indgår ikke som pensionsberettiget løndele. Bestemmelsen træder i kraft 1 marts
 Protokollat nr. 34 om Udvalg om ferie og feriefridage
 Overenskomstparterne, dvs. DI og CO-industri, vil i overenskomstperioden nedsætte et udvalg
 der skal drøfte administrationen af ferie og feriefridage – herunder muligheden for at afholde ferie i timer samt hvorledes flere medarbejdere kan overgå til digital feriekorthåndtering. Udvalgsarbejdet skal være afsluttet senest 1. juni 2015.
 Protokollat nr. 37. om Organisationsaftale om organisationernes bistand til lokale drøftelser af fleksibilitet, herunder vikarer m.v.
 Overenskomstparterne, dvs. DI og CO-industri, er enige om, at de lokale parter i enighed kan
 anmode om organisationernes bistand til lokale drøftelser af fleksibilitet, herunder anvendelsen af
 vikarer, etablering af varierende ugentlig arbejdstid, indgåelse af overenskomstafvigende aftaler
 mv. Bestemmelsen træder i kraft 1. marts 2014.
 Protokollat nr. 39. om lettere adgang til støttet kompetenceudvikling
 Det nuværende anciennitetskrav på 9 måneder for at søge om støtte fra IKUF til uddannelser som
 er relevant for beskæftigelsen inden for dækningsområderne Industriens Overenskomst og Industriens Funktionæroverenskomst nedsættes til 6 måneder. Bestemmelsen træder i
 kraft 1.maj 2014.
 Protokollat nr. 40 om adgang til IKUF-støtte ved afskedigelse
 Medarbejdere med mindst 6 måneders anciennitet som afskediges, pga. omstrukturering, nedskæringer, virksomhedslukning eller andre på


text:
virksomheden beroende forhold, får
 fremover en ekstra uges ret til frihed i opsigelsesperioden til kompetenceudvikling. I forvejen har
 medarbejderen ret til to ugers frihed til kompetenceudvikling. Medarbejderen har endvidere ret til
 at benytte ikke-forbrugt frihed med støtte fra IKUF i op til to uger fra foregående kalenderår. På
 den måde kan den samlede IKUF-uddannelse i opsigelsesperioden komme op på 5 uger.
 Hvis virksomhed og medarbejder før opsigelsen har aftalt perioden for IKUF-uddannelsen, har
 medarbejderen ret til at afvikle ikke forbrugt frihed med støtte fra IKUF fra de forudgående to
 kalenderår - dvs. der i sådanne tilfælde er mulighed for i alt 7 ugers IKUF-uddannelse i opsigelsesperioden. Bestemmelsen om den ekstra uge træder i kraft 1. maj 2014.
 Protokollat nr. 41. om frihed til vejledning ved afskedigelse
 Medarbejdere, som afskediges pga. omstrukturering, nedskæringer, virksomhedslukning eller
 andre på virksomheden beroende forhold, får fremovere ret til frihed med løn i op til to timer –
 placeret efter hensyn til arbejdets tarv – til at søge vejledning i a-kassen/fagforeningen. Bestemmelsen træder i kraft 1. maj 2014.
 Protokollat nr. 43. om Oplysninger ved brug af vikarer fra vikarbureauer – på Industriens
 Hvis der er indledt en fagretslig sag mod et vikarbureau, skal bruger-virksomheden, som vikarerne har været udsendt til, fremover på anmodning fra en af overenskomstparterne informere om,
 hvilke lokalaftaler og kutymer virksomheden har meddelt vikarbureauet skal overholde, for de
 arbejdsfunktioner vikarerne udfører på virksomheden. Det er fortsat alene vikarbureauet der er
 ansvarlig for, at overenskomsten er overholdt for vikarerne. Bestemmelsen træder i kraft for sager
 den rejses den 1. marts 2014 eller senere.
 Protokollat nr. 44 om Lønforhold og betalingssatser
 Mindstelønssatser:
 I Industriens Funktionæroverenskomst er der ikke mindstelønssatser. Via en lokalaftale i TDC
 hentes mindstelønssatser fra Industriens Overenskomst. DI og CO-industri har aftalt, at:
 Pr. 1. marts 2014 forhøjes mindstelønssatsen med kr. 1,50 til kr. 110,20 pr. time.
 Pr. 1. marts 2015 forhøjes mindstelønssatsen med kr. 1,65 til kr. 111,85 pr. time.
 Pr. 1. marts 2016 forhøjes mindstelønssatsen med kr. 1,80 til kr. 113,65 pr. time.
 Ovenstående satser vil derfor fremover også være gældende i TDC som den absolutte bundgrænse for nyansat personale. Lønnen for i forvejen ansatte, samt elevlønninger og ulempetillæg fastsættes hvert år pr. 1. marts uafhængigt af overenskomsten. Det sker i TDC ved forhandlinger mellem TDC og Landsklubben og efterfølgende lønsamtaler. Der er endnu ikke startet lokale lønforhandlinger pr. 1. marts 2014 mellem TDC og Landsklubben. Men du vil kunne følge udviklingen
 på metaltele.dk
 Fritvalgslønkonto:
 Med forliget fordobles indbetalingen på medarbejdernes Fritvalgslønkonto fra 1 % til 2 % i løbet
 af overenskomstperioden. Det er en forbedring, der giver den enkelte flere penge til fridage, pension, seniorordning eller kontant udbetaling.
 I praksis implementeres forbedringen af Fritvalgslønkontoen på følgende måde:
 Pr. 1. marts 2014 forhøjes indbetalingen med 0,3 % til i alt 1,3 % af den ferieberettigede løn.
 Pr. 1. marts 2015 forhøjes indbetalingen med 0,4 % til i alt 1,7 % af den ferieberettigede løn.
 Pr. 1. marts 2016 forhøjes indbetalingen med 0,3 % til i alt 2,0 % af den ferieberettigede


text:
løn.
 TDC-Protokollat om ændring af særaftale af 30. januar 2001 – Det tilpassede overenskomstgrundlag i TDC A/S
 Under henvisning til at udviklingen i it- og telebranchen som følge af teknologiske, konkurrenceog reguleringsmæssige forhold har medført, at TDC har undergået store forandringer, vil overenskomstparterne, dvs. DI og CO-industri, med bistand af de lokale parter, snarest optage drøftelser om ændringer af det tilpassede overenskomstgrundlag. Det sker på baggrund af udviklingen
 siden afslutningen af tilpasningsforhandlingen i 2001 og parternes ønske om forandring.
 Fra mæglingsforslaget fra forligsmanden gælder tillige:
 D3: DA/LO Udviklingsfond (tidl. FIU)
 Beløbet hæves med 2 øre i 2015. DA disponerer over 1⁄4 og LO over 3⁄4.
 D4: ATP
 ATP bidraget forhøjes til fra kr. 3240,- til kr. 3408,- årligt pr. 1. januar 2015 for fuldtidsansatte.
 Lønmodtageren betaler 1/3 og arbejdsgiveren 2/3.
 D5: Psykisk arbejdsmiljø
 DA og LO vil, i tæt samarbejde med forbund og medlemsorganisationer, udvikle metoder til at
 udfylde arbejdsmiljølovens bestemmelser med henblik på at styrke og understøtte partssamarbejdet om forebyggelse og etablering af godt psykiske arbejdsmiljø.
 D6: Udenlandsk arbejdskraft
 DA og LO vil videreføre arbejdet som påbegyndte i 2010. Det betyder bl.a. fortsat koordinering
 af politisk indsats til relevante myndigheder, styrket indsats for oplysning og information til virksomheder der anvender udenlandsk arbejdskraft, politiske initiativer til håndhævelse af de danske
 2.1.2.2. Fortsatte fyringer i TDC i 2014
 - Ingen Borgfred i TDC og ingen ekstra fratrædelsesvilkår
 Borgfredsaftalen med dens tilhørende protokol om vilkår for frivillige fratrædelsesordninger, således som vi har kendt det siden 2005, ophørte med udgangen af februar 2014.
 TDC havde allerede i forbindelse med forhandlingerne om overenskomstfornyelsen som startede i
 efteråret 2013 meddelt, at man for 2014 kun ville indgå aftale om fratrædelsesvilkår, hvis vi ville
 være med til mærkbart at forringe overenskomsten.
 I første omgang forlængedes vilkårene fra 2013 til og med udgangen af februar 2014, hvor overenskomsten skulle fornys.
 Men da det stod klart for TDC, at vi ikke ville være med til mærkbare forringelser og det stod klart
 for TDC, at det heller ikke lykkedes for dem at få DI og CO-industri til at blive enige om forringelser i vores tilpassede overenskomstgrundlag meddelte TDC, at de ikke ville forlænge hverken Borgfredsaftalen og fratrædelsesvilkårene.
 Det er meget beklageligt, at TDC på den ene side fortsætter med at fyre medarbejdere på grund af
 overtallighed, men at TDC på den anden side ikke via gunstige fratrædelsesvilkår vil være med til at
 yde en økonomisk kompensation.
 Ofte er der tale om medarbejdere, som har arbejdet for koncernen gennem en hel menneskealder, og
 som TDC blot smider på porten for at kunne udbetale favorable udbytter til aktionærerne.
 Medarbejdere der afskediges af TDC som følge af overtallige har derfor siden 1. marts 2014 udelukkende været omfattet af de vilkår som gælder i overenskomsten og lovgivningen, som vi her kort
 For ikke-tjenestemænd betyder det en godtgørelse iht. Funktionærlovens § 2 a på 1, 2 eller 3
 måneders løn, hvis man på fratrædelsestidspunktet har haft en anciennitet på hhv. 12, 15 eller 18 år.
 Medarbejdere med tjenestemandspensionsrettigheder fra TDC-pensionskassen vil udover
 godtgørelse iht.


text:
Funktionærloven tillige modtage løbende aktuel egen pension.
 Hvis man har bevaret ret til rådighedsløn (overførte fra P&T til KTAS pr. 1. januar 1987, vil
 man udover godtgørelse iht. Funktionærloven, have ret til rådighedsløn i tre år og efterfølgende løbende pension).
 Hvis man har bevaret ret til ventepenge (uafbrudt ansættelse i KTAS før 1. april 1970) vil
 man, udover godtgørelse iht. Funktionærloven, have ret til ventepenge i fem år og efterfølgende løbende pension.
 Medarbejdere med pensionsret fra Staten vil, udover godtgørelse iht. Funktionærloven,
 modtage rådighedsløn i tre år og efterfølgende løbende pension.
 For medarbejdere som på fratrædelsestidspunktet er fyldt 60 år, er der en verserende sag om hvorvidt de har ret til godtgørelse efter Funktionærlovens § 2.a: TDC mener det ikke, men vi mener at
 retten til godtgørelse efter Funktionærlovens § 2.a. gælder hvis vedkommende kan dokumentere, at
 man under opsigelsesvarslets løbetid og formentlig i en periode indtil fire måneder efter fratrædelsen, kan dokumentere, at man fortsat forfølger sin erhvervsmæssige karriere. Dette er forklaret
 nærmere senere i beretningen, hvor vi giver en status i sagen om godtgørelse iht. Funktionærlovens
 § 2.a. i relation til EU-domstolens afgørelse af 12. oktober 2010.
 2.1.2.3. Lønregulering pr. 1. marts 2014
 Efter nogle magre år, hvor der har været reallønstilbagegang og købekraften derfor for en del af
 vores medlemmer er blevet udhulet, var der forventninger om, at alle ansatte på det tilpassede overenskomstgrundlag i år skulle sikres en generel lønstigning, som mindst matcher inflationen.
 Men dét var vi også uenige med TDC om.
 TDC mente, at den samlede lønregulering for Metals område i år skulle være så lav, at der ikke
 skulle aftales en generel lønstigning. Den samlede ramme skulle efter TDC ́s mening ligge under
 den forventede inflation. TDC mente, at de sparsomme midler, kun skulle fordeles til de medarbejdere, hvor lederen vurderede, at der var et behov en lønstigning.
 TDC ville ikke sætte nærmere tal på, hvor mange eller få af medarbejderne, som slet ikke skulle
 have en lønstigning i år, men anslog det til at være cirka halvdelen.
 Efter flere forhandlingsmøder gik forhandlingerne i hårdknude. Og det kom til omfattende arbejdsnedlæggelser før end det den 4. juni 2014 lykkedes for Landsklubben at indgå forlig med TDC om
 en generel lønregulering.
 Da det ikke kunne lykkes at indgå en fornuftig aftale alene for 2014, blev forliget indgået for en
 toårig periode dvs. både for 2014 og 2015.
 Forliget indebærer blandt andet:
 Generel forhøjelse af den faste løn
 Der blev pr. 1. september 2014 foretaget en generel regulering af den faste løn på kr. 450,- for fuldtidsansatte, svarende til kr. 2,80 pr. time.
 Reguleringen skete for de medarbejdere som var ansat pr. 1. marts 2014 og som ikke den 1. september 2014 var fritstillet.
 Elevlønninger forhøjedes pr. 1. marts 2014 og igen pr. 1. marts 2015 med i gennemsnit samme procentstigninger som i industriforliget.
 I perioden 1. marts 2014 til 28. februar 2016 foretages ikke yderligere generel lønregulering.
 Præstationsfremmende løndele
 Udover ovennævnte lønstigninger kan lokalaftalerne om hhv. præstationsløn, jf. lokalaftalerne nr.
 3.C og 3.I., i


text:
givet fald anvendes som supplement til ovennævnte regulering.
 Individuel lønregulering
 Der blev endvidere aftalt, at der foretages en individuel lønregulering pr. 1. september 2014 og igen
 1. marts 2015 i de tilfælde hvor TDC finder behov herfor. Det sker i henhold til lokalaftale nr. 3.A,
 pkt. 6.2. dog således, at der ikke fastlægges principper og kriterier for den individuelle lønregulering.
 Udsigterne for reallønnen
 Forliget indebærer trods alt, at alle fik en lønforhøjelse, hvilket ikke ville være sket, hvis der ikke
 blev indgået forligt.
 Det er endnu for tidligt at udtale sig skråsikkert om reguleringen vil medføre en reallønsfremgang
 eller tilbagegang. Selv om lønreguleringen er lille, er inflationen i Danmark for tiden historisk lav.
 Med til billedet hører også, at Fritvalgslønkontoen pr. 1. marts 2014 steg med 0,3 % og at den pr. 1.
 marts 2015 stiger med yderligere 0,4 %.
 Hvis inflationen i 2014 og 2015 forløber således som Økonomiministeriet i august 2014 forudså, vil
 Metals medlemmer i TDC gennemsnitlig opnå en reallønsfremgang alene som følge af stigningen i
 den faste løn og Fritvalgslønkontoen. Hertil skal lægges værdien af den individuelle lønglidning i
 perioden. Men der er risiko for, at medlemmer med en løn højere end gennemsnitslønnen og som
 udelukkende får andel i de generelle lønstigninger, vil opleve en reallønsnedgang. Dette vil navnlig
 ske hvis inflationen igen begynder at komme op i omdrejninger.
 2.1.2.4. Overenskomstdækning Huawei Technologies ApS.
 I september 2013 meddelte TDC A/S, at man pr. 1. marts 2014 ville udskifte sin mobilpartner fra
 Ericsson Danmark A/S til Huawei Technologies ApS. Huawei skal de næste seks år levere udstyr til
 og drift af TDC’s mobilnetværk. Der skal i perioden 1. marts 2014 frem mod foråret 2015 opsættes
 eller udskiftes op mod 3.500 mobilmaster over hele Danmark, således at TDC får et finmasket 4Gnetværk i hele landet.
 Hidtil havde personalet hos Ericsson været omfattet af hhv. Industriens Overenskomst og Industriens Funktionæroverenskomst suppleret af en række lokalaftaler.
 Allerede i september 2013 begærede Dansk Metal Tele Øst forhandling overfor Huawei Technologies ApS med henblik på at tegne overenskomst for personalet. Samtidig meddelte vi virksomheden, at hvis det ikke lykkedes at tegne overenskomst, skulle vores brev betragtes som en meddelelse
 om at vi ville etablere arbejdsstandsning.
 Eftersom virksomheden var nyetableret i Danmark var der heller ikke
 ansat chefer og HR-medarbejdere og det var derfor først i januar 2014, at virksomheden var klar til
 at forhandle overenskomst med os. Huawei Technologies ApS valgte desuden at melde sig ind i
 arbejdsgiveren Dansk Erhverv. Tilsammen medførte det et kompliceret forhandlingsforløb, men det
 lykkedes i slutningen af februar 2014 at tegne overenskomst – kun få dage før virksomhedsoverdragelsen skulle ske.
 Der er tale om en tiltrædelsesoverenskomst til Industriens Overenskomst. Mht. det administrative
 personale som blev overført fra Ericsson blev disse også overenskomstdækket. Nye administrative
 medarbejdere vil derimod være HK ́s organisationsområde og overenskomstdækket af HK ́s overenskomst med Dansk Erhverv i det omfang 50 % af det administrative personale er organiseret.
 2.1.2.5. Overenskomstdækning Huawei’s underentreprenører
 Det viste sig i starten af marts 2014 at Huawei ville anvende


text:
forskellige udenlandske underentreprenører til at opsætte og udskifte de op mod 3.500 mobilmaster.
 Samtidig fik Tele Øst mange indberetninger fra medlemmer, samarbejdspartnere og befolkning om,
 at der var tale om uhyrlige arbejdsforhold.
 Der tegnede sig hurtigt et billede af mistanke om at navnlig det tjekkiske
 selskab PEN COM, som var hyret af Huawei, udøvede social dumping i
 Selv om Dansk Metal og Dansk Metals afdelinger forsøgte, kunne vi ikke få fingre i lønsedler som
 dokumenterede, hvad PEN COM aflønnede med, men nogle af de tjekkiske medarbejdere fortalte,
 at de fik en løn på 2-3 Euro i timen samt et beløb svarende til cirka kr. 5.000 pr. md. til ophold og
 forplejning i Danmark. Andre fortalte, at de fik et beløb pr. døgn svarende til 50 Euro til dækning af
 løn, ophold og fortæring
 Desværre blev helt almindelige sikkerhedsregler heller ikke overholdt af PEN COM og de tjekkiske
 F.eks. måtte PEN COM’s medarbejdere stoppe arbejdet den 24. marts 2014 på Bornholm, da Metal
 Bornholm og Dansk El-forbund på Bornholm konstaterede, at de tjekkiske medarbejdere arbejdede
 med stærkstrøm, uden at have de nødvendige certificeringer. Efterfølgende har El-forbundet indberettet forholdet til Arbejdstilsynet.
 Arbejdstilsynet greb i marts måned ind over for PEN COM da der blev opsat en mobilmast på et
 vandværk på Sjælland. Her blev hygiejnereglerne for arbejde på vandværker ikke overholdt af Pen
 Com og de tjekkiske arbejdere.
 Dansk Metal fremsendte den 24. marts 2014 en forhandlingsbegæring til det tjekkiske firma PEN
 COM for at opnå overenskomstdækning. Men PEN COM reagerede ikke. Dansk Metal fremsendte
 derfor et nyt brev til PEN COM med meddelelse om iværksættelse af konflikt.
 Den 4. april 2014 blev et såkaldte bilag-8-møde indledt mellem Dansk Erhverv, Huawei Technologies (Denmark) ApS. og Dansk Metal. Med Bilag 8, menes Bilag 8 til Industriens Overenskomst,
 som Huawei og Dansk Erhverv har tiltrådt. Formålet med et bilag-8-møde er at modvirke social
 dumping. Hvis der er mistanke om social dumping i en overenskomstdækket virksomhed, eller hvis
 en overenskomstdækket virksomhed har underentreprenører, som udøver social dumping, skal der
 omgående etableres et møde om sagen, hvor samtlige relevante oplysninger fremlægges.
 Men desværre kunne arbejdsgiversiden ikke fremlægge de relevante oplysninger og på mødet den 4.
 april 2014 blev parterne enige om at suspendere mødet. Mødet blev genoptaget tirsdag den 15. april
 På mødet den 15. april fremlagde Dansk Erhverv og Huawei et brev fra PEN COMs direktør i Tjekkiet, som afviste Dansk Metals påstande. Den tjekkiske direktør oplyste i brevet, at PEN COMs
 medarbejdere under opholdet i Danmark var indlogeret på kroer og i øvrigt fik betaling med et niveau svarende til danske forhold. Huawei forklarede også på mødet, at de ikke betaler et mindre
 beløb til de udenlandske entreprenører, end hvad danske entreprenører forlanger.
 Men Huawei kunne ikke fremlægge egentlig dokumentation i form af f.eks. ansættelsesbeviser og
 lønsedler mv.
 Selv om Huawei på mødet den 4. april 2014 havde afvist, at der var andre udenlandske entreprenører end PEN COM, måtte Huawei alligevel på mødet den 15. april 2014 indrømme, at Huawei også
 benyttede en anden


text:
udenlandsk entreprenør. Det drejede sig om det portugisiske selskab Constructel
 GmbH bosiddende i Berlin.
 Dansk Metal anmodede herefter LO om at koordinere varsling af
 sympatikonflikter overfor Dansk Arbejdsgiverforening med henblik
 på at opnå overenskomst med såvel Pen Com som Constructel.
 Sympatikonflikterne startede den 5. juni 2014 ved normal arbejdstids begyndelse.
 Det lykkedes for Dansk Metal og Dansk EL-forbund den 20. juni 2014 at indgå overenskomster for
 både Pen Com og Constructel.
 Imidlertid havde Huawei hyret to andre udenlandske underentreprenører og der er i skrivende stund
 etableret sympatikonflikter overfor Dansk Arbejdsgiverforening med henblik på at opnå overenskomst for de to andre virksomheder hhv. Electronic Control System S.A. samt Third Generation
 Network Services AB (3GNS). Der er dog forhandlinger i gang med de to virksomheder, som for
 tiden udfører arbejde for Huawei i vest-Danmark.
 Udenlandske medarbejdere skal være hjertelig velkomne til at komme til Danmark og arbejde. Men
 det forudsætter, at det sker på vilkår svarene til dansk niveau og sker det ikke, vil Tele Øst med alle
 lovlige kampskridt forsøge at tvinge overenskomster igennem som sikrer løn- og arbejdsvilkår svarende til dansk niveau.
 2.1.2.6. TDC: Ikke overenskomstdækkede områder
 Siden 2000 har TDC foretaget massiv outsourcing og frasalg af dele af koncernen.
 Men det hænder ind imellem at TDC også foretager opkøb af virksomheder i Danmark.
 Sker opkøbet på en måde, således at der etableres et selvstændigt selskab i TDC koncernen hvor
 aktiviteterne og medarbejderne overføres til, vil TDC kunne undgå at det tilpassede overenskomstgrundlagt træder i kraft.
 I kraft af TDC ́s medlemskab af DI vil et nyetableret selskab uden overenskomst blive omfattet af
 Industriens Overenskomst for arbejdere og Industriens Funktionæroverenskomst for funktionærer.
 For at Industriens Funktionæroverenskomst træder i kraft, kan TDC dog kræve, at vi dokumenterer
 at mindst 50 % af de administrative medarbejdere (herunder sælgere) er medlemmer af teleafdelingerne. Det skyldes, at virksomheder i TDC-koncernen udenfor det tilpassede overenskomstgrundlag, omfattes af Funktionæroverenskomstens 50 % regel.
 I det omfang at TDC foretager opkøb af selskaber og samtidig eller senere foretager overførsler af
 aktiviteter og medarbejdere til selskaber, hvor det tilpassede overenskomstgrundlag er gældende, vil
 det overførte arbejde og de overførte medarbejdere kunne kræve sig omfattet af det tilpassede overenskomstgrundlag. Ofte har medarbejderne som overføres, så afvigende løn- og ansættelsesvilkår,
 at det er formålstjenstligt, at der bliver iværksat forhandlinger om tilpasning og optrapning til de
 nye vilkår på det tilpassede overenskomstgrundlag.
 Tilsvarende vil overførsel fra det tilpassede overenskomstgrundlag til et selskab i TDC-koncernen
 som ikke er omfattet af det tilpassede grundlag medføre, ”at nissen flytter med” – dvs. at arbejdet
 og medarbejderne som overføres, vil fortsætte med at være omfattet af det tilpassede overenskomstgrundlag.
 Når TDC laver organisationsændringer sker det ikke uden skelen til, hvordan TDC kan udgå fagforeninger og overenskomster.
 For teleafdelingerne er det vanskeligt at organisere nye medlemmer i de nye TDC-selskaber, navnlig hvis funktionæroverenskomsten ikke er trådt i kraft.
 Det skyldes bl.a. at ledelsen i de nye TDC-selskaber ofte har en ikke særlig fagforeningsvenlig
 holdning. Det er ikke unormalt at ledelsen i de nye TDC-selskaber nægter os adgang


text:
til virksomheden og nægter os oplysninger om, hvem der er ansat.
 50 % reglen er en skamplet på Den danske Model.
 Det er én af grundene til, at vi aktivt arbejder for at afskaffelse af 50 % reglen, som for vores vedkommende er et meget højt prioriteret krav.
 2.1.2.7. TDC: FOM, Future Operating Model, (Fremtidens forretningsmodel)
 Den 18. december 2013 var der en kortfattet notits på Medarbejderportalen om FOM, som de færreste medarbejdere sådan rigtig bed mærke i. Men vi gengiver notitsen her i sin fulde ordlyd:
 ”Udvikling af fremtidig forretningsmodel og organisation
 Det sidste og femte must ”win battle” er det, som koncernchefen betegner som den fremtidige
 driftsmodel for TDC Group:
 - Det er naturligt, at vi kigger på, hvordan vi fungerer i dagligdagen i TDC Group, efter vi
 har integreret mange af datterselskaberne og omorganiseret TDC. Derfor er det nu på tide, at
 vi kigger på, hvordan vi kan gøre tingene lidt anderledes. Hvor kan vi få noget best practice
 ved at kigge på, hvordan kollegaerne gør det? Hvor skal vi holde tingene inde i huset og gøre
 det selv, og hvor skal vi købe mere ude i byen, fordi vi ikke selv er de bedste til det længere?
 De overvejelser ligger i det femte initiativ omkring vores fremtidige forretningsmodel og organisation.”
 Det viste sig i midten af januar 2014, at koncernledelsen med disse få ord, havde besluttet at etablere igangsætte den hidtil største reorganisering af TDC-koncernen.
 FOM-projektet indeholder fem spor, som et Must Win Battle for 2014, og gik ud på at analysere
 følgende områder:
 Call Center: Alle kundevendte Call center enheder inden for TDC, bortset fra Fullrate og Wholesale.
 Network & Field Force: Kapacitets udbygning og drift af TDC fastnet; samt On-site arbejde på
 kabel infrastrukturen og i kundens hjem, inklusive planlægnings og support funktioner.
 Back-office: Ordrehåndtering og support funktioner i Channels Tekniske kunde vendte support
 funktioner i Operations.
 Business Support functions: Finans (koncern og forretningsenheder); HR, kommunikation og jura;
 Indkøb, lagerservice, logistikcenter og Facility management.
 Business Intelligence: Alle Business Intelligence teams på tværs af organisationen.
 Hovedsamarbejdsudvalget blev i januar 2014 orienteret om projektet og det blev efterfølgende besluttet at nedsætte forskellige projektgrupper med repræsentanter fra ledelsen samt de respektive
 virksomhedsklubber.
 De enkelte spor vil blive nærmere gennemgået i kapitlet som omtaler årets gang i Virksomhedsklubberne.
 Overordnet kan vi her resumere følgende:
 Færdiggørelsen af analyserne af de fem spor, ledelsens indstillinger til beslutninger samt eksekvering og implementering havde forskellige tidsterminer. F.eks. besluttede ledelsen i TDC Channels,
 at en del af Call center analysen allerede i foråret skulle indeholde etablering af et Call center i
 Flensborg (se nedenfor) ligesom ledelsen i TDC Channels i august besluttede at dele af Back Office
 svarende til ca. 800 stillinger skulle outsources til Sitel (se nedenfor).
 Andre spor undersøges i skrivende stund fortsat, medens ledelsen f.eks. har besluttet ikke at outsource den del af Business Support funktions, som omhandler HR administrative og løn opgaver.
 Der har været en række forhandlingsmøder, hvor der har været forsøgt udarbejdet inhouse-cases,
 som ligeledes omtales i


text:
kapitlet 2.4. (fra side 50) hvor de forskellige virksomhedsklubber omtaler
 Samarbejde med TDC.
 2.1.2.8. Outsourcing som følge af FOM
 2.1.2.8.1. Flensborg
 Ofte hører man, at TDC-ansatte er aflønnet med gode ansættelsesvilkår. Det er dog en sandhed med
 visse modifikationer. I foråret var der cirka 2.500 ansatte inden for Metals forhandlingsområde, som
 var ansat i et af TDC ́s mange Call centre.
 Nyansat personale rekrutteres typisk som timelønnede medarbejdere til den mindsteløn som er bestemt i Industriens Overenskomst, og som pr. 1. marts 2014 er kr. 110,20 pr. time. Efter tre måneders tilfredsstillende ansættelse er Call center medarbejderne garanteret mindst kr. 118,50 pr. time.
 Og efter yderligere 15 måneders tilfredsstillende ansættelse overgår man fra timelønsansættelse til
 det såkaldte tilpassede overenskomstgrundlag med blandt andet betalt frokostpause og 12% arbejdsgiverbetalt pension.
 Årsagen til, at der i TDC er indgået lokalaftaler som fraviger de normale ansættelsesformer inden
 for det tilpassede overenskomstgrundlag skyldes, at TDC i foråret 2012 truede med at outsource
 Call centrene, fordi TDC mente at løn- og ansættelsesvilkårene var for dyre. Så længe lokalaftalen
 er gældende, har TDC forpligtet sig til ikke at foretage outsourcing ligesom man har forpligtet sig
 til inden for lokalaftalernes dækningsområde ikke at foretage afskedigelser pga. overtallighed.
 Siden at lokalaftalerne blev indgået for to år siden har TDC opsagt lokalaftalerne tre gange. Første
 gang var i 2013, fordi TDC ville offshore Call center opgaver fra Danmark til Manilla på Filippinerne, svarende til nedlæggelse af 24 stillinger i Danmark.
 Anden gang lokalaftalerne blev opsagt var i foråret 2014, fordi TDC besluttede at åbne et nyt Call
 center i Flensborg med dansktalende personale.
 Mandag den 2. juni 2014 indviede TDC så sit nye Call center i Flensborg. I første omgang etableres
 50 arbejdspladser, men inden årets udgang vil Call centeret i Flensborg være udbygget til 175 Call
 center pladser og være bemandet svarende til 200 medarbejdere omregnet til fuld tid.
 Ca. 50 % af medarbejderne forventes at blive ansat som vikarer gennem det tyske vikarbureau Zeitlimit. De resterende 50 % af medarbejderne forventes at blive midlertidigt ansatte af selve Call centeret.
 Den selskabsretlige konstruktion sker ved, at TDC ́s nuværende Contact Center Europe A/S i Sønderborg (forkortet CCE) har åbnet selskabet CCE GmbH. GmbH er en tysk selskabsform som kan
 sammenlignes med et anpartsselskab.
 I dag besvarer CCE i Sønderbog ikke kun opkald fra TDC, men også opkald fra kunder fra andre
 virksomheder uden for TDC-koncernen.
 CCE GmbH skal alene besvare opkald fra TDC ́s kunder.
 Om årsagen til placeringen af et Call center i Flensborg forklarer TDC, at det er svært at finde medarbejdere med de nødvendige kompetencer i Danmark, og at man i dag har høj opsigelsesrate blandt
 rekrutterede medarbejdere – dvs. høj churn.
 Ved at placere et Call center i Flensborg forklarer TDC, at man vil have mulighed for at hente en
 del af ansættelsespuljen i Flensborg-området ved at udnytte det eksisterende jobmarked i Nordtyskland og ved at give en løn over den tyske mindsteløn.
 TDC ́s argument om, at det ikke er muligt at få kvalificeret


text:
arbejdskraft i Danmark og at mange af
 de rekrutterede medarbejdere hurtigt holder op igen, skyldes efter teleafdelingernes mening de lønog arbejdsforhold som TDC tilbyder.
 Hvis en arbejdsgiver kun vil betale mindstelønnen, er der ikke noget at sige til, at det kan være
 svært at finde medarbejdere i Danmark og der er heller ikke noget at sige til, at de medarbejdere
 som alligevel ansættes, hurtigt holder op igen, så snart de finder noget andet arbejde som aflønnes
 Langt de fleste som har prøvet at være Call center medarbejder i TDC udtaler, at arbejdet med at
 give tilfreds kundeoplevelser er meget interessant. Det er ikke arbejdets art, der er noget galt med,
 men derimod arbejdets organisering, der kan føles hårdt, fordi ledelsen hele tiden stiller meget store
 personlige krav om blandt andet mersalg, telefonsamtalernes længde og hvor effektivt kaldene bliver besvaret.
 Metals tillidsrepræsentanter har længe ønsket dialog med TDC-ledelsen om, at organisere arbejdet
 bedre i Call centrene, således at der kan synliggøres karriereveje og således at det bliver mere attraktivt at være Call center-medarbejdere.
 Når TDC derfor påstår, at det ikke er til at finde kvalificeret arbejdskraft i Danmark til Call centrene
 er det simpelt hen ikke rigtigt. Det skyldes ene og alene, at TDC ikke vil betale hvad det koster, for
 at få den kvalificerede arbejdskraft i Danmark.
 I Tyskland rekrutteres medarbejderne til Call centeret i Flensborg til
 omkring 73 kroner i timen, mens danske medarbejdere får mindst 118,50 kroner i timen efter tre
 måneders beskæftigelse. Det er den reelle årsag til, at TDC har oprettet et Call center i Flensborg.
 Der findes kun ét begreb som kan beskrive denne adfærd: Der er tale om social dumping.
 Ledelsen forklarer, at der ikke er nogen Call center-medarbejdere som bliver fyret, som følge af
 etableringen af det tyske Call center, fordi TDC vil højne servicen, så det bliver mindre ventetid i
 telefonen, når man ringer til TDC. Det er måske muligt, at der ikke er nogen som bliver fyret pga.
 det tyske Call center. Men alternativet havde jo været, at de pågældende var blevet ansat i Danmark,
 og allerede i august 2014 fik piben en anden lyd, da TDC Channels besluttede nye outsourcinger til
 Sitel.
 2.1.2.8.2. Sitel
 I august 2014 besluttede TDC at outsource ca. 800 kundeservicemedarbejdere
 for at opnå en besparelse på op mod 20 %.
 TDC forklarede ellers beslutningen om outsourcing med bedre kundeservice. Men Dansk Metals
 tillidsrepræsenter i TDC Channels har i årevis forgæves ønsket dialog med ledelsen om forbedring
 af effektivitet, fleksibilitet, kvalitet og service i TDC Channels. Gang på gang er tillidsrepræsentanterne blevet mødt med ledelsens helt urealistiske krav om besparelser.
 I forvejen er løn- og arbejdsvilkårene i TDC Channels nogle af de mest fleksible i kongeriget Danmark.
 For at opnå den besparelse som koncernledelsen jagter, er det da også nødvendigt at flytte 150 af de
 800 outsourcede arbejdspladser ud af Danmark og til London i 2015, hvor løn- og arbejdsvilkårene
 er væsentlig ringere end i Danmark.
 TDC udtalte i en presse meddelelse - citat: ”Det er den


text:
hidtil mest omfattende outsourcing i koncernen, og det har været vigtigt for os at sikre medarbejderne størst mulige tryghed i processen.
 Det har vi opnået med aftalen med Sitel.” siger Jens Aaløse.
 Er det tryghed at flytte medarbejdernes job til London eller flere hundrede km væk for at opnå besparelser? Det mener vi ikke, at det er.
 Også denne beslutning, anser vi som udtryk for direktionens grådighed. Tele Øst fik allerede i august måned via forbundets internationale kontakter, formidlet kontakt mellem Virksomhedsklubbens tillidsrepræsentanter i TDC Channels samt fagbevægelsen i London, således at Sitel i London
 bliver mødt med krav om overenskomstdækning.
 Beslutningen om outsourcing af de 800 arbejdspladser forventes at berøre ca. 31 medlemmer af
 Tele Øst.
 Vi må se i øjnene, at det er de færreste, som vil flytte med enten til Sønderborg eller London. Tele
 Øst vil derfor sætte massivt ind med, at hjælpe alle medlemmer, som ønsker det, til at finde nye job
 enten indenfor eller uden for TDC-koncernen.
 2.1.2.9. Tabt voldgift - Eltel
 Den 7. november 2013 afsagde højesteretsdommer Thomas Rørdam sin kendelse i faglig voldgiftssag anlagt af Dansk Metal mod arbejdsgiverforeningen TEKNIQ for virksomheden Eltel Networks
 Baggrunden for uoverensstemmelsen var, at TDC i efteråret 2011 outsourcede TDC A/S on-site
 fiberproduktionen til Fiber og Anlæg I/S, som er et konsortium bestående af tre selskaber, herunder
 Eltel Networks A/S. I den forbindelse blev ca. 62 overenskomstansatte medarbejdere med virkning
 fra den 1. december 2011 virksomhedsoverdraget fra TDC til Eltel Networks. Næsten alle de pågældende medarbejdere var ved overdragelsen organiseret i Dansk Metal og fortsatte hermed efter
 overdragelsen.
 Eltel Networks A/S var medlem af arbejdsgiverforeningen TEKNIQ. Arbejdsgiverne mente, at de pågældende medarbejdere skulle omfattes af elektrikeroverenskomsten aftalt mellem TEKNIQ og Dansk El-forbundet.
 Omvendt mente Dansk Metal, at de pågældende skulle omfattes af den tiltrædelsesoverenskomst
 som gjaldt mellem TEKNIQ og Dansk Metal, og som indebærer, at Industriens Overenskomst tiltrædes, hvilket arbejdsgiverne bestred.
 Industriens Overenskomst er på en række punkter bedre end Elektrikeroverenskomsten.
 Dansk Metal nedlagde under sagen påstand om, at arbejdsgiverne skulle anerkende, at den mellem
 Dansk Metal og TEKNIQ gældende tiltrædelsesoverenskomst til Industriens Overenskomst omfatter det arbejde, som de medarbejdere, Eltel Networks overtog fra TDC som led i virksomhedsoverdragelsen i 2011.
 Arbejdsgiversiden havde påstået frifindelse.
 Desværre gav opmanden TEKNIQ og Eltel medhold.
 2.1.2.10. Butiksområdet, Shop i Shop, ny butiksaftale og afgrænsning
 Siden 2012 har der været forhandlinger i gang om en ændret butiksaftale. Forhandlingerne blev
 aktualiseret af ændringen af lukkeloven som trådte i kraft i 2012, men herudover har såvel TDC
 som TDC Landsklub forskellige ændringsforslag, som dog stritter i hver sin retning.
 Forhandlingerne om en revideret butiksaftale er blevet forsinket af uenigheden om
 grænsedragningen af souscheferne i telebutikkerne.
 Forhandlingerne blev intensiveret i december 2013, men forhandlingerne blev kompliceret af, at
 TDC samlet set ønsker forringelser i løn- og arbejdsvilkårene for de butiksansatte. Da Butiksdivisionen i foråret 2014 fik ny direktør udskød TDC forhandlingerne. Samtidig er konceptet om Shop i
 Shop nedlagt og de problemer som vi havde konstateret med protokollen om Shop i Shop var derfor
 ikke


text:
længere aktuelle.
 2.1.2.11. DI og CO-industri godkender ny aftale om hviletid
 I slutningen af sidste forenings år opnåedes lokalt i TDC enighed om en ny Lokalaftale nr. 35 om
 hviletidsbestemmelser inden for det tilpassede overenskomstområde. Den nye lokalaftale var dog
 betinget af DI og CO-industris endelige godkendelse. Vi nåede ikke inden afholdelsen af sidste års
 generalforsamling at modtage budskabet fra DI og CO-industri om at de har godkendt aftalen, men
 det gjorde de i slutningen af oktober 2013.
 Inden for det tilpassede overenskomstgrundlag gælder den hovedregel, at der altid skal sikres 11
 timers efterfølgende samlet hvile. Der er dog forskellige undtagelser fra denne hovedregel. Det er
 desuden reglen, at TDC ikke må modregne i løn for den manglende tid, man ikke er på arbejde,
 fordi man iht. hviletidsbestemmelserne hviler.
 Der er ikke sket egentlige ændringer i reglerne, men reglerne er blevet sammenskrevet, så det for
 såvel medlemmer som ledere nu bør være lettere at hitte ud af reglerne. Er man alligevel i tvivl om
 reglerne, bør man altid kontakte sin tillidsrepræsentant eller arbejdsmiljørepræsentant.
 2.1.2.12. Ny aftale i TDC for undervisere
 I september 2013 opsagde TDC Lokalaftale 3.B om undervisningshonorar m.v. til bortfald ved udgangen af november måned 2013.
 Sagen blev forhandlet i oktober og november på flere møder, og vi forsøgte under forhandlingerne
 at mildne konsekvenserne ved et bortfald af aftalen. Den 8. november 2013 lykkedes det at opnå et
 forlig.
 Forliget indebær, at der ikke skete ændringer i honoraret for medarbejdere som er faste undervisere,
 eller som mindst i et år udlånes til undervisningsopgaver.
 De bevarede det hidtidige månedlige tillæg på kr. 2.142,Der skete derimod ændringer for de midlertidige undervisere.
 For midlertidige undervisere aftales et tillæg mellem medarbejderen og lederen. Tillægget fastsættes
 iht. Lokalaftale nr. 3.A, pkt. 3 om midlertidige tillæg. Tillægget fastsættes i forhold til den forventede arbejdsbelastning, arbejdstidspunkt o. lign. Der betales ikke for overarbejde og arbejde udenfor
 normal arbejdstid. Men undervises der et andet sted end medarbejderes faste arbejdssted, betales der
 rejsetid iht. rejsereglerne.
 Mindstetillægget udgør:
 Mindst kr. 53,55 pr. time, såfremt undervisningstimerne udgør mindre end 15 timer på en måned.
 Mindst mellem kr. 66,95 og 53,55 kr. pr. time, såfremt undervisningstimerne udgør mellem 15 og
 til og med 32 timer pr. måned.
 Mindst kr. 2.142,00 pr. måned for 32 undervisningstimer og derover på en måned.
 Der er for de midlertidige undervisere tale om mindstetillæg, hvilket indebærer, at leder og medarbejder kan aftale et højere tillæg end de nævnte. I den forbindelse gælder, at ved fravær som følge
 af undervisning og forberedelse kan medarbejderen, som ved sygdom kompenseres for manglende
 indtjeningsmuligheder i forbindelse med provision og/eller bonus el. lign.
 Det hidtidige loft for udbetaling af antal undervisningstimer, som medarbejderen kan kræve betaling for, gælder ikke med den nye protokol.
 Der blev aftalt en særlig overgangsordning, for de undervisningstimer, som de enkelte undervisere
 allerede måtte være booket til.
 2.1.2.13. Døgncentret
 Da de gældende vagtregler (sidst redigeret 1. november 2011) lokalt skulle genforhandles i forbindelse med nyt vagtskema som skulle træde i kraft pr. 1. juni 2014, kunne