text:
Langt størstedelen af beløbet skal imidlertid henføres til H3 A/S' videresalgsavance ved salget af ejendommen til investorerne i K/S H1. Denne del af beløbet på de ca. 19 mio. kr. skal derfor efter almindelige skatteretlige principper indgå ved opgørelsen af investorernes skattemæssige anskaffelsessum for ejendommen,
 Parterne har i øvrigt gentaget deres anbringender,
 Sagen angår, hvilke udgifter der kan indgå i anskaffelsessummen ved opgørelsen af afskrivningsgrundlaget og grundlaget for beskatning efter ejendomsavancebeskatningsloven for den faste ejendom i ...1, som K/S H1 og dermed investorerne i dette selskab har erhvervet, jf. afskrivningslovens § 17 og ejendomsavancebeskatningslovens § 4.
 Højesteret har fastslået, at der ved opgørelsen af anskaffelsessummen efter afskrivningsloven og efter ejendomsavancebeskatningsloven - ud over købesummen - alene kan medregnes udgifter, som kan henføres til berigtigelsen og gennemførelsen af selve ejendomskøbet, og at udgifter til f.eks. den overordnede strukturering og tilrettelæggelse af et investeringsprojekt, ikke kan medregnes, jf. Højesterets dom af 3. marts 2014, SKM2014.236.HR.
 Det er skatteyderen, der har bevisbyrden for, at de udgifter, som ønskes medregnet i anskaffelsessummen, kan henføres til berigtigelsen og gennemførelsen af selve ejendomskøbet. Det samme gælder opdeling af omkostninger på bistand, der kan medregnes, og bistand der ikke kan, i tilfælde, hvor omkostningen omfatter begge elementer. Der henvises herved til Højesterets dom af 27. januar 2014, gengivet i SKM2014.87.HR.
 I den foreliggende sag har K/S H1, der var ejet af H3 A/S, erhvervet ejendommen den 6. juni 2007 for et beløb svarende til 246.180.000 kr. Overdragelsen af ejendommen ved salg af andele i kommanditselskabet i oktober-december 2007 skete til et samlet beløb på 288.030.600 kr.
 Det er ubestridt, at 23.387.000 kr. af differencebeløbet på i alt 41.850.600 kr. vedrører udgifter til due diligence, mæglerhonorar og øvrige købsomkostninger afholdt af H3 A/S, der var projektudbyder. K/S H1 har fremlagt bilag vedrørende nogle af de afholdte udgifter, herunder udgifter til due diligence rapport og miljørapport, udgifter til vurderingsrapport, mæglerhonorar, udgifter til tilvejebringelse af finansiering og diverse advokatudgifter.
 Højesteret finder, at udgifter til due diligence, miljøundersøgelser, vurdering af ejendommen, tilvejebringelse af finansiering og udgifter til formidling af ejendomskøb ikke kan henføres til berigtigelse og gennemførelse af selve ejendomskøbet, og at ingen af de fremlagte bilag vedrørende advokat- og mæglerudgifter indeholder oplysninger, der giver grundlag for at fastslå, at der er tale om udgifter til berigtigelse og gennemførelse af selve ejendomskøbet. Da kommanditselskabet heller ikke i øvrigt har dokumenteret, at der har været afholdt sådanne udgifter og i givet fald med hvilke beløb, tiltræder Højesteret, at ingen del af beløbet på 23.387.000 kr. kan indgå i den skattemæssige anskaffelsessum for ejendommen.
 Der er enighed mellem parterne om, at der i den resterende del af differencebeløbet på 41.850.600 kr., dvs. 18.463.600 kr., indgår vederlag til H3 A/S, der forestod struktureringen og tilrettelæggelsen af investeringsprojektet, herunder udarbejdelse af prospekt, uden at fakturere kommanditselskabet for disse ydelser. Der er endvidere enighed om, at værdien af selve ejendommen på tidspunktet for overdragelsen til investorerne var 246.180,000 kr., idet der herved ses bort fra værdien af det arbejde, H3 A/S havde udført. Uenigheden angår, om


text:
der som anført af K/S H1 for så vidt angår langt størstedelen af beløbet på de 18.463.600 kr. er tale om en handelsavance, der knytter sig til selve ejendommen, eller om hele dette beløb som anført af Skatteministeriet er vederlag for den overordnede strukturering og planlægning af investeringsprojektet.
 Af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at heller ikke nogen del af de 18.463.600 kr. kan indgå i anskaffelsessummen for den faste ejendom. Det bemærkes herved, at værdien af selve ejendommen på tidspunktet for overdragelsen til investorerne var 246.180.000 kr., og at der ikke er grundlag for at antage, at de udgifter, der blev afholdt af H3 A/S, har medført en højere værdi af den faste ejendom. Beløbet på de 18.463.600 kr. må således i sin helhed anses for at vedrøre den overordnede strukturering og tilrettelæggelse af investeringsprojektet.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal K/S H1 ved investorerne betale 500.000 kr. til Skatteministeriet.

type: other


text:
Afslag i købesummen som følge af ukorrekte boligarealopgivelser oplyst af sælger
 Højesteret har ultimo august måned 2013 afsagt to domme, hvorefter køberne af to ejendomme er tilkendt et afslag i købesummen som følge af, at det faktiske boligareal var mindre end oplyst af sælger.
 Indledningsvis fastslår Højesteret i afgørelserne, at en urigtig oplysning om en ejendoms boligareal ikke er at anse som en mangel, der omfattes af den ansvarsfrihed for sælger, der følger af Lov om forbrugerbeskyttelse ved overdragelse af fast ejendom m.v. §2, stk.1.
 Ifølge denne lovbestemmelse kan en køber ikke over for sælger - medmindre denne har givet en garanti, handlet svigagtigt eller groft uagtsomt – påberåbe sig, at en bygnings fysiske tilstand er mangelfuld, såfremt køber har modtaget en tilstandsrapport og et tilbud om ejerskifteforsikring.
 Køber må i tilfælde af en sådan mangel ved ejendommen rette sin mangelsindsigelse mod ejerskifteforsikringen eller den bygningssagkyndige. Har køber tegnet en ejerskifteforsikring, og foreligger der en dækningsberettiget skade, vil forsikringen dække i henhold til forsikringsvilkårene. Har den bygningssagkyndige, der har udarbejdet tilstandsrapporten, begået en faglig fejl, kan han muligvis pålægges ansvar herfor.
 Urigtige oplysninger om boligarealets størrelse – det faktiske areal mindre end det oplyste – er køber imidlertid ikke afskåret fra at gøre gældende over for sælger.
 Dernæst afgør Højesteret – kun i den ene sag, i den anden sag var der ikke tvist herom – spørgsmålet om, hvorvidt arealafvigelsen var en mangel. Arealet var oplyst til 113 m2, men en efterfølgende opmåling viste, at arealet kun var 95,7 m2. Højesteret slår fast, at dette er en ikke uvæsentlig arealafvigelse, og at boligarealets størrelse normalt har stor betydning for prisfastsættelsen af en familiebolig. Med denne begrundelse tiltræder Højesteret derfor, at den urigtige oplysning om ejendommens boligareal udgør en mangel.
 Herefter fastslår Højesteret, at der var basis for at give køber et nærmere beregnet afslag i købesummen.
 Under sagerne var det gennem et syn og skøn fastslået, at værdien af ejendommen på handelstidspunktet ville være mindre med den korrekte arealangivelse.
 Højesteret udtaler vedrørende købers adgang til afslag i købesummen, at der skal tages udgangspunkt i, om kendskab til forholdet ville have ført til, at købesummen var blevet lavere, og at vurderingen heraf må ske under hensyn til størrelsen af værdiforringelsen på handelstidspunktet – absolut og i forhold til købesummen – samt det påberåbte forholds beskaffenhed.
 Herefter tilkendes køber i den ene sag et afslag på kr. 50.000,00. I den anden sag var afslaget kr. 150.000,00. I denne sag var ejendommen solgt for kr. 1.630.000,00, men handelsværdien ville rettelig have været kr. 1.436.800,00.
 Læren af de to nye domme fra Højesteret må være, at man som sælger ikke uden videre kan afvise en indsigelse fra køber om arealafvigelse i boligarealet med argumentationen: ”Du har jo købt det boligareal, som du selv har været ude at bese med egne øjne/du har jo fået den vare, du har set”.
 Denne argumentation holder ikke, hvis afvigelsen i boligarealet kan karakteriseres som ikke uvæsentlig, og køber gennem et syn og skøn kan dokumentere, at arealafvigelsen har


text:
medført en ikke uvæsentlig værdiforringelse/reduktion af handelsværdien.
 Sælgerne og disses rådgivere skal derfor være påpasselige med indholdet af boligarealopgivelser, oplysningerne skal være korrekte og i overensstemmelse med de faktiske forhold. I modsat fald kan sælger efterfølgende blive mødt med afslag i købesummen. Dette uanset sælgers gode tro, idet afslag gives, selv om der intet er at bebrejde sælger.
 Eneste trøst for sælger er, at værdiforringelsen skal have en vis størrelse. Højesterets afgørelser synes således ikke at ændre på den tidligere praksis, hvorefter der ikke gives afslag i købesummen for rene bagateller – hvorledes dette begreb så defineres, er et mere åbent spørgsmål.


text:
Højesteret Straffastsættelse for transportvirksomheder - kontrolapparatforordningen
 Straffastsættelse for transportvirksomheder - kontrolapparatforordningen
 Sag 149/2015
 Dom afsagt den 26. februar 2016
 Bøden til en transportvirksomhed var ikke uproportional, og der var heller ikke i øvrigt grundlag for at lade strafansvaret bortfalde eller at nedsætte den idømte bøde
 En belgisk transportvirksomhed, T, var ved landsrettens dom blevet idømt en bøde på 30.000 kr. for overtrædelse af køre- og hviletidsbekendtgørelsens § 13, jf. § 14, jf. § 12, stk. 1, nr. 3, litra c, jf. artikel 15, stk. 5 a, i kontrolapparatforordningen. T var fundet ansvarlig for, at en ungarsk chauffør ansat i T i fem dage ad en ukendt strækning i Europa havde undladt at indtaste landekode for det eller de lande, hvor han havde påbegyndt og afsluttet sin daglige arbejdstid. Bøden var fastsat ved fuldstændig kumulation af fem normalbøder på hver 6.000 kr.
 Sagen angik for Højesteret, om der var grundlag for strafbortfald eller formildelse.
 Det centrale spørgsmål i sagen var, om den idømte bøde skulle nedsættes, herunder fordi bøden var uproportional. Højesteret fandt ikke, at der var oplyst omstændigheder, der kunne begrunde en fravigelse af færdselslovens udgangspunkt om fuldstændig kumulation. Da der var tale om et arbejdsgiveransvar for fem overtrædelser, som var begået i erhvervsforhold, tiltrådte højesteret endvidere, at bøden ikke var i strid med EU-rettens proportionalitetsprincip.
 Højesteret bemærkede, at sagen, uanset at nogle af forholdene var begået i udlandet, i sin helhed var omfattet af dansk straffemyndighed. Højesteret fandt ikke grundlag for at lade strafansvaret bortfalde, da forholdet både efter bestemmelsen i kontrolapparatforordningens artikel 15, stk. 5 a, og den tilsvarende bestemmelse i takografforordningens artikel 34, stk. 7, var strafbart.
 Højesteret tiltrådte herefter, at bøden var fastsat til 30.000 kr.


text:
Arbejdsskade Nyheder – Din personskade
 I dag skete desværre en single ulykke arbejdsulykke for en landmand der høstede frøgræs i Fuglebjerg mellem Næstved og Slagelse. Manden blev trukket ind i mejeterskeren, han sparkede til maskinen da noget havde sat sig fast, man ved ikke hvor...
 Alle andre sagde nej – men vi sagde ja. Vi sagde ja til at hjælpe Michael, selvom han havde fået afslag på fri proces. Det gjorde vi, fordi vi brænder for vores arbejde, og fordi vi kæmper for, at folk...
 11 af 33 arbejdsulykker med dødelig udgang i Danmark sidste år skete i landbruget, viser aktindsigt, som Avisen.dk har fået. Landbruget er det erhverv i Danmark, hvor flest mennesker dør på jobbet. Erhvervet stod for hele 11 af de 33...
 Trods intentioner om det modsatte er det slet ikke lykkes at mindske antallet af danskere, der rammes af en arbejdsulykke. Knap 6 milliarder kroner. Det er den pris, arbejdsulykker hvert år koster samfundet. For første gang har staten regnet på,...
 Tragisk dødsulykke: 57-årig mand faldt ned fra lift
 En 57-årig mand mistede onsdag livet i en arbejdsulykke på en fabrik, som er ejet af Brødrene Ewers A/S, i Aabenraa. En mand har onsdag mistet livet i en arbejdsulykke på Gammelhavn i Aabenraa, oplyser Syd- og Sønderjyllands Politi. Det...
 Langt flere anmelder hudkræft som arbejdsskade
 Danskerne anmelder langt flere tilfælde af hudkræft som arbejdsskader end for ti år siden. Ifølge speciallæger i arbejdsmedicin skyldes det et stigende fokus på kræftformen. Solen er langtfra ufarlig. Antallet af anmeldelser af arbejdsrelateret hudkræft er nemlig mere end tolvdoblet...
 Postbud klager over erstatning: Mister 364.000 kroner
 Postbud mister 364.000 kroner, som hun modtog efter operation på hospital. Hun havde bedt om flere penge, men mistede det hele. Det samme kan ske ved arbejdsskader. Mulighederne for at klage er ved at blive ødelagt i sager om arbejdsskader...
 Pensionsordningen hjalp Ole af med gigtsmerter
 Tusindvis af lønmodtagere ved ikke, at de har krav på hjælp fra pensionsordning. En dag i efteråret 2014 vågnede 46-årige Ole Kusk op i sin lastbil og var helt stiv i nakken. »Jeg kunne hverken dreje hovedet i den ene...
 Ansattes opsigelser har overhalet storstilet spareplan inden om. Medarbejderne flygter fra Arbejdstilsynet efter at en stor spareplan blev sat i gang ved årsskiftet. Medarbejderflugten betyder, at der på et halvt år er forsvundet flere medarbejdere, end der skulle spares. Mens...
 Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings (AES) er en del af ATP. Vores vigtigste opgave er at træffe uafhængige og korrekte afgørelser efter arbejdsskadeloven. AES behandler hvert år ca. 60.000 sager, hvor mennesker er kommet til skade eller er blevet syge på arbejdet Arbejdsmarkedets...
 Kommune klager til minister over sagsbehandlingstid
 Det har kostet kommune millioner, at arbejdsskadestyrelsen har meget lange sagsbehandlingstider. Som vedtaget på arbejdsmarkedsudvalgets sidste møde for sommerferien har man nu fra Lolland Kommunes side sendt en klage over sagsbehandlingstiden i den statslige arbejdsskadestyrelse. Det skyldes, at Lolland Kommune...
 Arbejdsskadestyrelsen udsender nye vejledninger om praksis gældende fra 1. juli 2016
 Arbejdsskadestyrelsen udsender nye vejledninger om praksis gældende fra 1. juli 2016


text:
Både vejledningen om anerkendelse af erhvervssygdomme og vejledningen om ulykker kommer i nye udgaver. Du kan finde de nye vejledninger her. Vejledningen om erhvervssygdomme Vejledningen beskriver de forhold, vi...
 Tre tidligere ansatte hos Siemens Wind Power i Aalborg er blevet syge af deres arbejde på vindmøllefabrikken. Det koster nu Siemens knap en million kroner i erstatning. Tre tidligere medarbejdere ved vindmøllefabrikken Siemens Wind Power i Aalborg fik astma og...
 Den 1. juli åbner Arbejdsmarkedets Erhvervssikring (AES), der fremover har ansvar for behandling af arbejdsskader og private erstatningssager. Samtidig nedlægges Arbejdsskadestyrelsen. AES skal drives under ATP-koncernens administrationsforretning og får sin egen bestyrelse og daglige ledelse. Cand.jur. Anne Kristine Axelsson tiltræder...
 Gert svævede mellem liv og død efter hundebid: Nu nægtes han erstatning
 Chauffør Gert Kjærskov (50) blev bidt af en hund, da han holdt spisepause. Han fik blodforgiftning og tæerne amputeret. Arbejdsskadestyrelsen mener, at ulykken ikke skete i arbejdstiden og nægter erstatning. Beviserne er tydelige, når 3F’er og eksportchauffør Gert Kjærskov (50)...
 Arbejdstilsynet afviste at undersøge Siemens-ansatte for kemiskader
 Alarmklokkerne skulle have ringet hos Arbejdstilsynet, vurderer arbejdsmiljøekspert. I mindst 64 sager har ansatte hos Siemens Wind Power fået astma eller allergisk eksem af at arbejde med farlig kemi hos vindmøllefabrikanten fra 2005 og frem til i dag. Men listen...
 Advokat forsøgte at opkræve ulovligt kæmpe-salær af soldaterveteran
 Jesper René Christensen fik hjælp til sin arbejdsskadsesag af en advokat, der forsøgte at tage sig alt for godt betalt. Balkan-veteranen Jesper René Christensen fik hjælp til sin arbejdsskadesag af en advokat, der lagde op til at ville kræve hele...
 Falckredder Erik Schack blev hjerneskadet og invalideret efter redningsaktion ved dødsulykke på Strandby Havn. Myndighederne har afvist erstatning, men nu har 3F stævnet Ankestyrelsen med krav om erstatning. 3F vil køre en civilsag mod Ankestyrelsen med krav om erstatning på...
 Flere mennesker skulle hurtigere have fået førtidspension, mener beskæftigelsesordfører for SF Karsten Hønge, som har brugt mange politiske kræfter på, hvad han kalder urimelig behandling af borgere i ressourceforløb. Et folketingsår er snart gået, og politikerne gør status. Hvad gik...
 BREAKING NEWS ....... 72 timers regel bliver muligvis fjernet
 70 kvinder har i år meldt voldtægt for sent: Nu vil Pind fjerne omstridt regel Justitsminister Søren Pind (V) lovede i går under et samråd i Folketinget at indkalde til forhandlinger efter sommerferien for at fjerne den 72 timers-regel, der...
 Jesper Christensen: ”Det er noget vås, at folk ikke vil arbejde”
 Mantraet om, at det skal kunne betale sig at arbejde, er noget rendyrket sludder, siger skuespiller Jesper Christensen, der mener, at fagforeningernes rolle er vigtigere end nogensinde. Alt for mange lader sig blindt rive med af retorikken om, at det...
 Borgere venter for længe på erstatning for tab af erhvervsevne
 Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for visse arbejdsskadesager er mellem 26 og 28 måneder. Og det er for længe, mener Folketingets Ombudsmand. ”Der er ingen faste regler for, hvor lang tid disse sager må tage. Men sagsbehandlingstiden skal være rimelig, og jeg...
 Arbejdsskader som følge af epoxy
 DR har gennem en periode bragt flere nyheder om


text:
personer, der har fået luftvejslidelser eller hudsygdomme efter at have arbejdet med epoxy eller isocyanater hos blandt andre Siemens Wind Power og Vestas. Hvis du mener, du har været udsat for...
 Ankestyrelsen genoptager et antal arbejdsskadesager, som er afgjort efter et forkert regelsæt. Det sker efter, at Højesteret har ændret Ankestyrelsens praksis i sager om forældelse af arbejdsskader. Højesteret slog i en dom den 25. april 2016 fast, at Ankestyrelsens praksis...
 Siden 2005 har der været 80 sager med sygdom som følge af arbejde på vindmøllegiganten For omkring en måned siden rullede sagen om, at ansatte hos Siemens i Nordjylland havde fået eksem af deres arbejde på virksomheden. Selv efter få...
 Det er ikke ønsket om erstatning, der får et hastigt stigende antal lønmodtagere til få deres psykiske erhvervsskade anerkendt. Det vigtigste er, at få fastslået, at det var arbejdet og ikke dem, der var noget galt med, viser ny forskning....
 Advokatnævnet har for nylig givet en veteran medhold i sin klage over en kæmperegning fra en advokat, som var hyret til at genoptage en arbejdsskadesag om PTSD. Afgørelsen kan få betydning for andre, som får advokatbistand mod at give en...
 Beskæftigelsesministeren skal forsvare over en halv milliard brugt på at skaffe få syge i arbejde. Alternativet kalder Jørn Neergaard Larsen (V) i samråd. Det har kostet over en halv milliard at få gang i 19.000 ressourceforløb, der skulle udvikle syges...
 39-årig håndværker får invalide-erstatning efter 70 timers arbejdsuge
 Håndværker brød sammen efter 60-70 timers arbejdsuger, og nu er han ramt af angst. Der er tvivl om hans forsikring, men nu skal pensionskasse betale erstatning. Lang arbejdstid kan give hjertesygdomme og andre lidelser. Men ekstremt mange timer på jobbet...
 Farlig kemi: 64 ansatte kronisk syge af at arbejde på Siemens
 Over 50 ansatte hos Siemens Wind Power er blevet syge af arbejdet, hvilket udløser kritik, oplyser DR. De seneste 10 år har Arbejdsskadestyrelsen afgjort, at mindst 64 medarbejdere hos Siemens Wind Power i Brande er blevet kronisk syge af deres...
 Først blev hun fejlinformeret. Og så mistede hun tusindvis af kroner. Men heldigvis gav Lene Storgaard ikke op. Tre år. Så længe har Lene Storgaard været sygemeldt på grund af en arbejdsskade. Sidste sommer fortalte hun ærligt Brønderslev Kommune, at...
 Folketinget har i dag vedtaget lovforslagene om etablering af Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, der får ansvar for de opgaver, som Arbejdsskadestyrelsen har i dag. ATP skal fra den 1. juli 2016 drive Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, som bliver en selvejende institution med egen bestyrelse....
 Kolding Kommune har afvist at efterbetale sygedagpenge til en borger, som ulovligt fik dem stoppet med tilbagevirkende kraft. Derfor stævner 3F for medlemmet kommunen i en sag, som kan få betydning for mange andre borgeres sygedagpengesag. 3F har stævnet Kolding...
 EHMER PRAMMING VINDER I HØJESTERET
 Pricipel dom afsagt i højesteret om forældesfrist i arbejdsskader I dag kl. 12.00 fik vi dom fra Højesteret. Vi er stolte over og glade for, at Højesteret gav os medhold i sagens principielle spørgsmål om forældelse, som får betydning for...
 Statsrevisorerne har den 30. marts


text:
2016 afgivet beretning nr. 14/2015 om Beskæftigelsesministeriets implementering af reformer med denne bemærkning: Statsrevisorerne finder det ikke tilfredsstillende, at Beskæftigelsesministeriet først meget sent sørgede for et sikkert grundlag for kommunernes udmøntning af reformerne i praksis....
 Hvis man som ansat i det offentlige ikke tør ytre sig om møgsager eller dårlig service til borgerne, kan det medvirke til stress. Det viser ny afhandling. Selvcensur og lukkethed er en giftig cocktail for både den enkelte og for...
 Arbejdstilsynet har henlagt flere dødsulykker på grund af nære relationer mellem arbejdsgiveren og den afdøde end hidtil oplyst. Beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen (V) har onsdag været nødsaget til skriftligt at orientere Folketingets beskæftigelsesudvalg om, at han har videregivet urigtige oplysninger...
 Mand død på betonfabrik
 Arbejdstilsynet undersøger, om der er sket overtrædelser af loven En 58-årig mand har mistet livet i en arbejdsulykke på betonfabrikken Contiga Tinglev i Tinglev i Sønderjylland. Det bekræfter Syd- og Sønderjyllands Politi overfor Ekstra Bladet: – En mand fra lokalområdet...
 En forventet sagsbehandlingstid på 27 måneder er alt for lang. Derfor hiver Arbejdsskadestyrelsen nu ekstra mandskab ind. Men 17 nye medarbejdere er langt fra nok, mener advokat. Det går ikke længere, at borgere, der har mistet hele eller dele af...
 Arbejdsskadede venter i årevis: Rekordlang ventetid på erstatning
 Ventetiden i Arbejdsskadestyrelsen fortsætter himmelflugten. Kritikere frygter at omstrukturering og udflytning af arbejdspladser vil gøre ondt værre. Hvis foden skrider på stilladset eller skulderen bliver slidt op af frisørsaks eller computermus, kan der være lang vej til erstatning. Ventetiden er...
 “En sejr over Ankestyrelsen”
 En principiel asbestsag om en kræftramt ryger blev fredag afgjort i Højesteret. I seks lange år har Ole Nielsen kæmpet. Kæmpet mod Ankestyrelsen i det, der nu bliver kaldt en historisk sag om arbejdsskader blandt danskere, der har arbejdet under...
 Frygtelig arbejdsulykke: 44-årig død i grusgrav
 Manden var på arbejde i en grusgrav, da han blev begravet i et jordskred. Arbejdstilsynet undersøger sagen. En voldsom arbejdsulykke i en grusgrav på Fyn har torsdag eftermiddag kostet en 44-årig mand livet. Ulykken skete på Branstrup i Årslev, hvor...
 Heine Andersen har som den første krigsveteran fået fri proces til at føre en sag mod Forsvaret. Heine Andersen er i dag 40 år, og har i mange år lidt af konsekvenserne af at være sygdomsramt med PTSD. Derfor har...
 Flemming mister erstatning: Chefen skjulte ulykke
 Tømrer Flemming Schartau fik en skade i ryggen af sit arbejde, men har fået afslag på erstatning. Chefen anmeldte ikke ulykken og benægtede bagefter, at den havde fundet sted. Den 38-årige tømrer Flemming Schartau er i færd med at lave...
 Det kan være svært at få anerkendt arbejdsskader. For kvinder er sværest. Lise Finsen er en af dem, der nægtes hjælp. Kommer man til skade på arbejdet, kalder man det da en arbejdsskade. Eller gør man? For lidt over to...
 Myndigheder henlægger sager om dødsulykker
 To døde og to andre blev svært hjerneskadede ved en arbejdsulykke i august 2014 i Nordjylland. Både Arbejdstilsynet og politiet valgte at henlægge sagerne. De efterladte og tilskadekomne føler sig dybt svigtede


text:
af myndighederne. Arbejdsgiverne slap uden bøder eller straffesager,...
 Dom: Syge får lettere ved at få førtidspension
 Bombe under reform – lægelig dokumentation står over myndigheders skøn, fastslår dom i den såkaldte ”Rikke-sag” AALBORG: En dom fra Retten i Aalborg kan betyde, at flere alvorligt syge borgere får nemmere ved at få førtidspension i fremtiden. En 37-årig...
 54-årig påkørt af tog: Arbejdsulykke koster mand livet
 En 54-årig mand er afgået ved døden, efter han blev påkørt og dræbt af et tog mandag morgen, oplyser Sydsjællands- og Lolland-Falsters Politi til Berlingske Nyhedsbureau. Politiet blev alarmeret klokken lidt i otte om, at en mand var blevet kørt...
 To personer klemt i alvorlig arbejdsulykke
 Den ene er fløjet til Rigshospitalet, mens den anden er kørt i eskorteret ambulance til samme sted. To personer er blevet alvorligt kvæstede i en arbejdsulykke i Ølstykke i Nordsjælland mandag formiddag. Det oplyser Nordsjællands Politi. – De er blevet...
 Fik allergi på jobbet – og blev fyret
 Region Syddanmark opsagde allergiramt ansat. Det har udløst erstatning. Det koster Region Syddanmark 145.000 kroner, at regionen valgte at opsige en allergiramt ansat, social- og sundhedsassistent Lene Laursen, i stedet for at fastholde hende i arbejde, skriver Fagbladet FOA. Det...
 Syge langtidsparkeres i måneder eller år på kontanthjælp, fordi det er svært at finde arbejdspladser, der kan tage de svageste i arbejdsprøvning. Den nye lov om førtidspension og fleksjob betyder, at også meget syge får afprøvet deres evne til at...
 Erhvervs- og Beskæftigelsesudvalget i Assens drøftede i går kommunens behandling af sager om førtidspension. Det sker på baggrund af en række historier, som TV 2/Fyn har bragt i løbet af sommeren. Det er blevet alt for svært at få førtidspension....
 Mirakel: Brækkede nakken tre steder – dansk talent slipper uden varige mén
 Det danske speedway-talent Jonas Jensen, der onsdag aften styrtede voldsomt i kollision med Jesper Scharff og fik brud tre steder i nakken, ser umiddelbart ud til at komme igennem en vellykket operation. Det fortæller Lars Guldager Dyhr, som pressechef i...
 Reformen af førtidspension og fleksjob forsinker erstatninger til danskere med arbejdsskader, mener blandt andre Politiforbundet. Dansk Metal sender et ’hvad sagde vi’ til partierne bag reformen. Får man en alvorlig arbejdsskade, er vejen til at få udbetalt erstatning lang for...
 En arbejds-relateret ulykke var sent i går aftes skyld i, at en 53-årig kvinde omkom på en gård i Tvis i Vestjylland. Midt- og Vestjyllands Politi blev klokken 23.06 mandag aften alarmeret om en ulykke på en gård i Tvis...
 Højesteret stadfæster en dom mod tidligere boksepromotor Bettina Palle, som kommer til at betale en erstatning på omkring 1, 6 millioner kroner i sagen om bokseren Johny Jensen, der fik hjerne- og synsskader og måtte stoppe karrieren i 2008. Bettina...
 Hver dag kommer 13 mennesker til skade i byggeriet
 Trods en særlig indsats er det ikke lykkedes at knække kurven over arbejdsulykker i byggeriet. Byggeriet er en af Danmarks farligste arbejdspladser. Hver eneste dag året rundt sker der i gennemsnit 13 arbejdsulykker i byggeriet. Og antallet af ulykker har...
 Lasse


text:
Olsen fik PTSD for tre et halvt år siden. Men selv om skaden er anerkendt, har han ingen udsigt til erstatning. Tværtimod skal han igennem endnu et ressourceforløb og endnu en arbejdsprøvning. Det kan være en bitter pille at...
 Arbejdsskadestyrelsen: Økonomisk trængende kommer forrest i køen
 Direktør i Arbejdsskadestyrelsen Merete Agergaard har forståelse for, at borgere bliver frustrerede over at vente lang tid på en afgørelse. Økonomisk trængende kommer dog forrest i køen, siger hun. Hvad vil du sige til de mange 3F’ere og andre borgere,...
 Nu op til to års ventetid i Arbejdsskadestyrelsen
 Borgere med en sag om tab af erhvervsevne skal nu vente næsten 25 måneder på en afgørelse i Arbejdsskadestyrelsen. De årelange problemer med sagsbehandlingen i Arbejdsskadestyrelsen er langt fra løst. Ulla Sørensen, der er ansvarlig for 3F’s arbejdsmiljøpolitiske arbejde, oplyser,...
 Hackere lammer styrelses it-system og kræver løsesum.
 Natten til mandag blev Arbejdsskadestyrelsen ifølge Fagbladet 3F’s oplysninger angrebet af en eller flere hackere, der har lammet og lagt hele styrelsens it-system ned. Hackerne har ifølge Fagbladet 3F’s oplysninger fået adgang til Arbejdsskadestyrelsens it-system via en virus på en...
 Angstanfald efter arbejdsulykke kan nu give erstatning
 Ny afgørelse giver operatør mulighed for at få penge for de psykiske følger af uheld ved maskine. Hidtil har myndighederne afvist mange af den slags sager. Sådan set slap hun heldigt fra episoden uden at få synderlige kvæstelser. Til gengæld...
 Minister afviser endnu engang: Ingen erstatning til kvinder med lungehindekræft
 Hos Kræftens Bekæmpelse er man skuffet over ministerens beslutning. Beskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen (S) afviser endnu engang at hjælpe de kvinder, som har fået lungehindekræft, fordi de har boet sammen med asbestarbejdere. Kræftens Bekæmpelse har tidligere fået afslag på en...
 D.A.D var sidste band på scenen til friluftkoncerten på Aarhus havn Deres del af koncerten blev kort, fordi bandets farverige bassist Stig Pedersen glider på den våde scene. Han skader sin ene arm så alvorligt, at resten af koncerten ikke...
 Ny dom fra Østre Landsret om fortolkningen af arbejdsskadelovens § 17 a i forbindelse med visitation til fleksjob
 Østre Landsret har den 24. april 2015 afsagt dom i en konkret arbejdsskadesag. Dommen betyder, at Ankestyrelsens principafgørelse 170-11 ikke længere finder anvendelse. I sagen, som Østre Landsret har behandlet, var tilskadekomne tilkendt fleksjob, men endnu ikke startet i fleksjob....
 Der skal ske ændringer i loven omkring førtidspension og fleksjob, mener Enhedslisten, Dansk Folkeparti og SF i kølvandet på sidste måneds høring i Folketinget. Efter Folketingets høring den 15. april om førtidspensionsreformen mener flere partier, at der er behov for...
 Død efter arbejdsulykke: 46-årig ramt af skur
 En 46-årig mand fra Holstebro døde fredag som følge af en arbejdsulykke et par dage tidligere. Manden blev bragt til sygehuset i Aarhus i onsdags, men afgik fredag ved døden. Det bekræfter vagtchefen hos Midt- og Vestjyllands politi. Manden kom...
 Knap 30 år efter, at asbest blev forbudt herhjemme, rammes flere og flere danskere af lungehindekræft. Over 100.000 kvadratmeter eternittage udgør en stor sundhedsrisiko, siger arbejdsmediciner. Hvert år får 120-130 danskere konstateret lungehindekræft, og kurven stiger. –


text:
Der kommer flere...
 Arbejdsulykke: 21-årig fik 500 kilo tunge vinduer over sig
 En 21-årig mand var mandag udsat for en arbejdsulykke i Lille Grandløse ved Holbæk, hvor 500 kilo tunge vinduer væltede ned over ham. Politi og ambulancepersonale blev mandag ved 13.30-tiden kaldt ud til en arbejdsulykke på Roskildevej i Lille Grandløse...
 Efter terrorangreb i København: Betjentes sygefravær skyder i vejret
 De politifolk, som efter terrorangrebene i København skal være allermest på vagt, viser tegn på udmatning, skriver Berlingske. Efter angrebene 14. og 15. februar er betjente fra Københavns Politi og omkringliggende politikredse kommet på overarbejde, fordi de både udgør et...
 Arbejdsskadestyrelsens sagsbehandling er markant forbedret.
 Arbejdsskadestyrelsen har netop modtaget Kammeradvokatens opfølgende undersøgelse af styrelsens sagsbehandling. Kammeradvokatens undersøgelse viser, at styrelsens initiativer har været meget effektive og givet et markant løft af kvaliteten i Arbejdsskadestyrelsens afgørelser. “For mig er det vigtigt, at de mennesker, der kommer...
 Mand alvorligt forbrændt i eksplosion
 En mand er alvorligt tilskadekommen, efter en arbejdsulykke på Karstensens Skibsværft i Skagen. – En gruppe arbejdere skulle i forbindelse med nogle reparationer bruge et svejseanlæg. Da det blev antændt, skete der af uvisse grunde en eksplosion. I den forbindelse...
 Dagmar får erstatning efter 18 år
 Efter 18 lange år i arbejdsskadesystemet har 66-årige Dagmar Rasmussen endelig fået erstatning for sine skulderlidelser. Den 66-årige Dagmar Rasmussen har egentlig vidst det hele tiden: At hendes ensidige arbejde på fabrikken Rahbek Fisk var dét, der gav de massive...
 Sygeplejersker besvimer ved akuttelefon
 Arbejdspresset er så stort på Region Nordjyllands akuttelefon, at flere sygeplejersker er brudt sammen under deres vagt på grund af stress. Arbejdspresset er så stort på Region Nordjyllands akuttelefon, at flere sygeplejersker er brudt sammen under deres vagt på grund...
 Veteran får nej til erstatning efter flyulykke
 Kransekage og et glas champagne. Det var, hvad vi fik, da vi kom hjem. Ingen andre tog kontakt til os for at spørge, hvordan vi havde det. Sådan fortæller 44-årige Jens Tømmerup fra Korsør. Han lider i dag af posttraumatisk...
 Kommunen stoppede Alices sygedagpenge: Ulovligt
 Det var i klar strid med reglerne, da Sønderborg Kommune fratog Alice Hansen sygedagpengene, fastslår Ankestyrelsen. – Jeg for rundt og tænkte ”Hvem skal jeg ringe til først?” Jeg blev bare sindssyg glad! 58-årige Alice Hansen har netop fået Ankestyrelsen...
 Ankestyrelsen ophæver kommunernes afgørelse om GF
 Når Ankestyrelsen vurderer, at kommunens afgørelse om at anse to personer for samlevende er ugyldig, betyder det, at Ankestyrelsen ophæver kommunens afgørelse. Det indebærer, at kommunen skal stille borgeren, som om kommunen slet ikke havde truffet den ugyldige afgørelse. Hvis...
 Kammeradvokaten undersøgte i sommeren 2014 Arbejdsskadestyrelsens behandling af sager om erhvervsevnetab. Som opfølgning har Arbejdsskadestyrelsen nu bedt Kammeradvokaten undersøge, om de initiativer, som Arbejdsskadestyrelsen har iværksat, har den ønskede effekt på sagsbehandlingen. Kammeradvokaten gennemgår 50 nye afgørelser om tab af...
 Det er i hvert fald udgangspunktet, der dog, som Ankestyrelsens principafgørelse viser, kan fraviges. Spørgsmålet er, om kommunen kan afvente dokumentation for uarbejdsdygtighed, før den begynder udbetalingen af sygedagpenge. Og svaret er, at kommunen kun i særlige tilfælde har lov...
 Lægeforeningen


text:
efter fyring: Sundhedsstyrelsen ligger nærmest i ruiner
 Sundhedsstyrelsen er i gang med en større intern forandring, der for eksempel skal styrke styrelsens tilsyn, så patienter i mindre grad får for meget medicin eller bliver fejlbehandlet på andre måder. Det sker efter en række skandalesager og international kritik...
 Else Smith er blevet fristillet som administrerende direktør i Sundhedsstyrelsen. Det bekræfter sundhedsminister Nick Hækkerup (S) i en pressemeddelse: – Der er brug for at få ryddet op og moderniseret Sundhedsstyrelsen. Vi har gennem en årrække under skiftende direktører og...
 Flertal af politikere bakker fortsat op om Else Smith
 Et flertal af Folketingets sundhedsordførere ønsker ikke at fyre Sundhedsstyrelsens direktør, Else Smith. Politikere ikke bør blande sig så direkte i personsager, lyder det. Sundhedsstyrelsen har været i mediernes søgelys, siden DR Nyheder afslørede historien om en hjerneskadet psykiater, og...
 På grund af et hul i loven ender sårbare krigsveteraner, der vil ind på et veteranhjem, som kastebolde mellem kommunerne. Kommunerne slås om, hvem der skal betale regningen, når en veteran på offentlig forsørgelse fraflytter én kommune for at bosætte...
 Enhedslisten og SF kræver, at beskæftigelsesministeren får sagsbehandlingstiden bragt ned, så danskere med arbejdsskader ikke skal vente i årevis på svar om erstatning. – Det er simpelthen for dårligt. Sådan siger Enhedslistens arbejdsmiljøordfører om det faktum, at færre tilskadekomne får...
 Syge og handicappede får et rigere socialt liv af at være på førtidspension frem for i fleksjob, viser ny forskning. Hvis arbejde er så sundt, så giv det til de syge. Engang var det en god joke. I dag nærmest...
 Beskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen (S) indskærper nu i et brev til landets kommuner, at syge skal have sygedagpenge, hvis de ikke er raske nok til at arbejde, skriver Fagbladet 3F. Syge borgere i en række kommuner har oplevet, at kommunen...
 Kommuner læser lovgivningen som Fanden læser biblen
 Formanden for Folketingets beskæftigelsesudvalg, Pernille Rosenkrantz-Theil (S), er utilfreds med den måde, som flere kommuner agerer i sygedagpengesager. Det skriver DR Syd i dag. Ligesom Fagforfundet 3F mener hun, at flere sydjyske kommuner misbruger loven om sygedagpenge. 3F beretter om...
 Kassen er lukket: Syge falder mellem to stole
 Kommunerne har lukket kassen i for Margrethe Nielsen og Alice Hansen. Men de er for syge til at klare et normalt job. Nu står de med begrænset forsørgelse og en uafklaret sag. Margrethe Nielsen fra Tønder og Alice Hansen fra...
 Opsang til kommunerne: Brug hovedet
 Sagen om den næsten blinde 3F’er Carol Rask viser, at nogle kommuner forvalter reglerne for systemets og ikke borgernes skyld. Det mener Socialdemokraterne, Enhedslisten og SF. 56-årige Carol Rask er ved at miste synet og har fået afslag på førtidspension....
 Minister afviser at ændre reglerne for psykiske arbejdsskader
 Vejen til at få en erstatning for en psykisk arbejdsskade vil stadig være lang og besværlig. Beskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen (S) afviser at ændre for kriterierne for at få anerkendt psykiske arbejdsskader som for eksempel stress og udbrændthed. DR Østjylland...
 Selv om du kommer til skade på arbejdet, er det ikke sikkert, at skaden kan anerkendes


text:
som en arbejdsulykke. Hvis en ulykke på arbejdet medfører mindre, forbigående skader, kan ulykken kun anerkendes som arbejdsskade, hvis følgerne kræver behandling for at...
 Næsten blind kvinde må ikke få førtidspension
 56-årige Carol Rask fra Sandved lider af en uhelbredelig bindevævssygdom, der blandt andet betyder, at hendes syn bliver værre og værre. For tre år siden måtte hun derfor droppe sit arbejde som SOSU-assistent. Efterfølgende kom hun på sygedagpenge. Men i...
 Ankestyrelsen har truffet afgørelse i ni principielle sager om ressourceforløb, førtidspension, rehabiliteringsteam, sygedagpenge, hjælpemidler, botilbud og tilsynssager. Ankestyrelsen har i principafgørelse 1-15 taget stilling til betingelserne for at kommunen kan bevilge ressourceforløb til en ledig. Betingelserne er blandt andet, at...
 Arbejdsmarkedschef: Blinde har ikke ret til førtidspension
 56-årige Carol Rask er på vej til at blive blind. Hendes sagsbehandler i Næstved Kommune har vurderet, at hendes erhvervsevne er lig nul. Men der er der ingen grund til at opgive at få Carol Rask tilbage på arbejdsmarkedet. Det...
 Det er svært at få anerkendt en arbejdsskade, hvis man for eksempel får stress på jobbet. Nu vil SF have, at ministeren skrider ind. Reglerne for få anerkendt en psykisk arbejdsskade er for gammeldags, mener SF’s arbejdsmarkedsordfører Eigil Andersen. Han...
 Politikere kræver Else Smiths afgang
 SF og Dansk Folkeparti mener ikke, at Else Smith kan fortsætte som direktør i Sundhedsstyrelsen, efter oplysninger om, at styrelsen skal have tilbageholdt oplysninger for Folketinget. Sundhedsstyrelsens redegørelse fra 2013 til Folketinget vedrørende forløbet omkring en hjerneskadet psykiater, der fik...
 Kommunerne har trukket ulovligt i kontanthjælpen
 Afgørelser om samliv er ugyldige, hvis begge parter ikke er blevet partshørt, og begge har fået skriftligt begrundede afgørelser. Kontanthjælpsreformen forsøgte at gøre samlevende par ligestillet med gifte med gensidig forsørgelsespligt. Det lovgivningsmæssige arbejde var forhastet og uigennemtænkt, og kommunerne...
 Forvaltningens afgørelse om hjemmehjælp, førtidspension eller hjælp til at komme tilbage på arbejdsmarkedet beror på et skøn, som domstolene sjældent prøver. Efter næsten et års kamp mod Rebild Kommune har Klaus Bo Døssing fået medhold i sin klage over, at...
 På et år er antallet af arbejdsskadesager, der færdigbehandles inden for lovens tidsfrist, faldet med 10 procent. Det går ud over de tilskadekomne, at Arbejdsskadestyrelsen tidligere har sjusket med sagerne, vurderer advokat. Uanset om du har brækket benet eller fået...
 S afviser lovbrud i sager om arbejdsskader
 Sundhedsstyrelsen har udeladt alvorlige indberetninger i sin redegørelse til Folketinget om hjerneskadet psykiater. Se et udpluk af, hvad der er udeladt. I begyndelsen af juni 2013 gav Sundhedsstyrelsen en skriftlig redegørelse til Sundhedsministeriet om styrelsens behandling af sagen om en...
 Sundhedsstyrelsen skjulte oplysninger om hjerneskadet psykiater
 Sundhedsstyrelsen har nægtet at videregive dokumenter om den hjerneskadede psykiater, der har været involveret i dødsfald blandt patienter, som styrelsen har tilbageholdt med henvisning til, at der var tale om personfølsomme oplysninger. Først da Folketingets Ombudsmand gik ind i sagen,...
 51-årig død i arbejdsulykke: Blev ramt af jernplade
 En 51-årig mand er omkommet i en arbejdsulykke i København onsdag. Ulykken fandt sted på Emdrupvej, hvor entreprenørfirmaet NCC foretog nogle udgravninger. I forbindelse med arbejdet fik den 51-årige en


text:
stor jernplade ned over sig, hvilket han døde af umiddelbart...
 Brugte gamle tal: Ekspertudvalg erkender fejl.
 Fadæse om førtidspension: 260 millioner kroner. Så meget kunne man spare på erstatninger til førtidspensionister, mente regeringens ekspertudvalg. Men besparelserne er baseret på et skøn og gamle tal, erkender udvalgets formand Jørgen Søndergaard. Alligevel anbefalede ekspertudvalget i en artikel i...
 Markant flere veteraner får anerkendt PTSD som arbejdsskade
 Tidligere udsendte soldater har dermed fået markant lettere ved at få anerkendt psykiske skader som følge traumatiske begivenheder under udsendelsen. Det viser den første store opgørelse på området. Opgørelsen tæller alle sager om veteraner, der før 2013 har anmeldt post...
 Flere forsikringsselskaber klager over Arbejdsskadestyrelsen
 Forsikringsselskaber klager i stigende grad over Arbejdsskadestyrelsens afgørelser, og de får ofte medhold. Brancheorganisationen Forsikring & Pension og 3F kritiserer sagsbehandlingen for at være for dårlig. Selvom man får tilkendt en erstatning og godtgørelse for mén efter en arbejdsskade, er...
 Patienter skal kun have godkendte diagnoser. Men funktionel lidelse er ikke en godkendt diagnose. En funktionel lidelse er ikke en godkendt diagnose, men blot en såkaldt forsøgsdiagnose, altså kun opfundet af psykiaterne til brug i forbindelse med gennemførelse af forsøg på og...
 Lægeforeningen og LVS (De Lægevidenskabelige Selskaber) har d. 20. juni 2014 har opfordret Folketingets Sundhedsudvalg til at respektere Sundhedsstyrelsens og Retslægerådets faglighed vedrørende funktionelle lidelser. Patientforeningen Danmark vil i den anledning understrege, at den på ingen måde anerkender, at en...


text:
Renovation Arkiv - Danmarks Lejerforeninger
 Tag-arkiv: Renovation
 Privat udlejningRenovation
 Betaling for renovation er en del af huslejen og må ikke opkræves særskilt
 I en lille by i Vesthimm erlands kommune ejede en udlejer 5 rækkehuse, som han lejede ud.
 For at forbedre indtjeningen opkrævede udlejer foruden husleje også aconto vand samt et beløb på 225 kr. om måneden til renovation. Denne ekstraopkrævning havde den ene af lejerne betalt lige siden han i 2011 flyttede ind. På et tidspunkt blev lejeren klar over, at dette ikke var lovligt.
 Samtidig var lejeren blevet utilfreds med, at familien betalte strømmen til den kloakpumpe, der fjernede spildevandet fra alle boligerne. Det skyldtes at de fem lejemål havde hver deres afregning over for elværket. For at få strøm til kloakpumpen havde udlejeren tilsluttet denne til det ene lejemål.
 Lejeren gik nu til huslejenævnet for at få afgjort denne uenighed. Lejeren henviste til at Højesteret i 2009 havde bestemt, at der kun må opkræves særskilte bidrag i de tilfælde, hvor der var udtrykkelige tilladelse i lejeloven til at opkræve sådanne bidrag. Der er ikke nogen tilladelse i lejeloven til at opkræve betaling for renovation. (Se boksen her på siden).
 Udlejers svar
 Udlejer forsvarede opkrævningen med at lejeren til gengæld havde betalt for lidt for vandafledning:
 “Vi erkender, at det i årene 2016 og 2017 formentlig havde været mere retvisende at tilbagebetale beløbet for renovation for derefter at sende en ekstraregning vedr. vandforbrug, vandafgifter mv. Men som det fremgår af den tidligere fremsendte opgørelse, er det endelige beløbsmæssige resultat blevet det samme, hvorfor lejer efter vores mening ikke har betalt mere, end det han har været forpligtiget til.”
 Kloakpumpen
 Lejer krævede, at udlejer skulle dokumentere det faktiske forbrug for vandafledningspumpen, samt fremadrettet sørge for at lejer alene betaler strøm for sit eget forbrug. Udlejer skulle dermed fremover selv afholde udgiftenfor fællesforbruget af strøm til kloakpumpen.
 Udlejer forsvarede sig med, at lejeren fra starten havde været klar over at kloakpumpen var tilsluttet til hans elmåler, og at han havde modtaget et beløb på 800 kr som kompensation for strømforbruget.
 Nævnet gav lejer medhold på begge punkter.
 Acontobidragene til renovation skulle tilbagebetales og udlejer fik påbud om at sørge for særskilt strømafregning for kloakpumpen.
 Ikke-kategoriseretAffaldshåndtering, Lejelovgivningen, Privat udlejning, Renovation
 Højesteret har slået fast, at denne regel gælder for alle lejeboliger også i ejendomme, der er taget i brug efter 1. januar 1992
 I sidste nummer af bladet gennemgik jeg regler for, hvilke udgifter en udlejer skal medtage som en del af huslejen og hvilke, der kan opkræves som særlige beløb ved siden af huslejen.
 Jeg skrev, at skatter og afgifter er en del af huslejen, og at udlejeren ikke må opkræve dem særskilt. Under skatter og afgifter hører:
 rottebekæmpelse og lignende
 Der havde gennem tiderne været mange retssager, der omhandlede spørgsmålet om hvilke udgifter man lovligt kunne opkræve ved siden af huslejen. Men i 2009 afsagde Højesteret en dom, som satte tingene på plads. Troede man. Alligevel kom der en ny sag nogle år efter.
 Højesterets præmis i 2009


text:
Dommen fra 2009 omhandlede spørgsmålet om en udlejer kan opkræve aconto vandbidrag fra lejeren, i ejendomme, hvor der ikke er individuelle vandmålere. Højesteret slog fast, at det kan man ikke. Det skyldes, at det i lejeloven står, at reglerne om vandregnskaber kun gælder, når der er individuelle målere i alle lejligheder. Men Højesteret formulerede det i en generel præmis, der i kort form lyder således.
 Lejelovgivningen åbner ikke generel adgang til som tillæg til lejebetalingen at lade lejeren dække udlejerens driftsudgifter ved refusion.
 En adgang for udlejeren til at udskille dele af lejen til særskilt betaling ved refusion, kræver derfor lovhjemmel.
 “Hjemmel” er et gammelt ord, der betyder det samme som ret eller rettighed. Hvis der er lovhjemmel til noget betyder det at man gerne må gøre det.
 Særlig hjemmel
 Som følge af Højesterets klare fortolkning skulle man tro, at nu var sagen sat på plads. For lejeloven siger helt tydeligt at der kun er følgende udgifter, hvor der er hjemmel til at opkræve driftsudgifter ved refusion.
 Aconto varmebidrag
 Aconto vandbidrag
 Aconto elbidrag
 Aconto kølingsbidrag
 Der for er alle andre driftsudgifter, f.eks. skatter, vedligeholdelse, administration en del af huslejen.
 Men en udlejer fra Fyn forsøgte alligevel at slå hul i dette klare princip, da han udlejede en række dobbelthuse. De var opført i 2011 og omfattet af to undtagelsesregler om huslejefastsættelse, § 15 a i boligreguleringsloven og § 53, stk 3 i boligreguleringsloven.
 Disse paragraffer siger, at lejemål i ejendomme, der er opført efter 1. januar 1992 er undtaget fra reglerne om omkostningsbestemt husleje i boligreguleringsloven og reglerne om det lejedes værdi i lejeloven. I stedet har udlejeren af sådanne ejendomme ret til at leje ud til den højeste leje, han kan få. Det kaldes princippet om markedsleje.
 I lejelovens § 53, stk 3 står:
 ”Uanset stk. 1 og stk. 2 kan §§ 47-52 fraviges i lejeaftaler om ejendomme, der er taget i brug efter den 31. december 1991”
 Udlejeren mente nu, at da §§ 47-52 kunne fraviges, så var han også i sin gode ret til at indsætte en bestemmelse i lejekontrakterne om, at lejer skulle betale for renovation ved siden af huslejen.
 Gennem tre instanser
 En lejer gik til huslejenævnet, som gav ham medhold i, at bestemmelsen om betaling for renovation var ugyldig. Udlejeren ankede til boligretten, som stadfæstede huslejenævnets afgørelse. Så gik han videre til Østre Landsret, hvor han også tabte. Landsretten skrev:
 – ”Det fremgår af lejekontrakten, at skatter og afgifter indgår i lejen, samt at lejen reguleres med eventuelle stigninger i skatter og afgifter. På denne baggrund finder landsretten, at udlejer ikke har hjemmel til i tillæg til lejebetalingen at opkræve særskilt betaling for renovation, som må antages at udgøre en afgift, jf lejelovens § 51, stk. 1”
 Til sidst fik udlejer særlig bevilling til at anke til Højesteret.
 Højesteret gennemgik den lovændring fra 1991, der åbnede op for markedslejeprincippet, og herunder de forarbejder der blev gjort Folketinget. Konklusionen lød:
 – ”Højesteret finder på denne baggrund, at bestemmelserne om fravigelighed må forstås sådan, at der


text:
kan aftales en husleje, som overstiger det lejedes værdi, herunder eventuelt med andre reguleringsmekanismer end dem, der fremgår af loven, men at bestemmelserne ikke angår, hvilke driftsudgifter, der skal indgå i huslejen, og hvilke der kan kræves særskilt refunderet som tillæg til huslejen. Dette stemmer også med det formål om gennemskuelighed for lejeren, som er omtalt i forarbejderne.
 – På den anførte baggrund tiltræder Højesteret, at der ikke er hjemmel til at aftale, at der skal ske særskilt betaling for renovation som et tillæg til huslejen. ”


text:
Jydebrødresagen – U.1990.13H
 Højesterets dom i sag II 223/1989. Refereret af andre i U.1990.13H.
 Sagen omhandlede et spørgsmål om, hvorvidt en byretsdommer, der i en række kendelser havde begrundet foresatte varetægtsfængslinger med henvisning til retsplejelovens § 762, stk. 2, måtte anses som inhabil efter retsplejelovens § 60, stk. 2 og 62, stk. 1, ved sin afgørelse af det endelige skyldsspørgsmål.
 Højesteret udtalte, at repslejelovens § 60, stk. 2 og 62, stk. 1, må fortolkes i overensstemmelse med de principper, der er lagt til grund i Menneskerettighedsdomstolens dom, Haushildt mod Danmark. Højesteret fandt endvidere, at denne dom må opfattes således, at det sædvanligvis ikke vil være stemmende med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 6, stk. 1, at en dommer, der før domsforhandlingen har truffet bestemmelse om fængsling efter 762, stk. 2, medvirker ved sagens pådømmelse.
 Med denne begrundelse stadfæstede Højesteret landsrettens kendelse om at den pågældende dommer var inhabil.
 Den studerende skal i forbindelse med nærværende kendelse være opmærksom på, at Menneskerettighedsdomstolens praksis ikke er direkte anvendelig i dansk ret, da lovforslaget om inkorporeringen ikke er vedtaget efter den grundlovsikrede procedure for suverænitetsafgivelse. Dette betyder dog ikke at de danske domstole er afskåret fra, at tage Menneskerettighedsdomstolens domme i betragtning, ved afgørelsen af danske retssager.
 Højesteret benyttede sig netop af Menneskerettighedsdomstolens praksis ved afgørelsen af sagen. Højesteret udtalte, at retsplejelovens § 60, stk. 2 og § 62, stk. 1, må fortolkes i overensstemmelse med de principper, der er lagt til grund i Menneskerettighedsdomstolens dom, Hauschildt mod Danmark. Det kan i øvrigt nævnes, at Menneskerettighedsdomstolens dom Hauschildt mod Danmark af 24. maj 1989, var første gang Danmark var blevet dømt ved den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
 Det centrale ved foreliggende kendelse er netop, at de danske domstole tager Menneskerettighedsdomstolens praksis i betragtning ved afgørelsen af danske retstvister. Kendelsen viser ganske tydeligt, at Højesteret og de danske domstole generelt, tager Menneskerettighedsdomstolens retspraksis i betragtning, og viser desuden, at denne praksis rent faktisk havde en betydning for kendelsens udfald. Kendelsen viser videre, at Højesteret benytter sig af fortolkningsreglen, som er beskrevet ovenfor.
 Følgende tekststykke er tiltænkt som et eksempel på en kort og præcis reference til afgørelsen U 1990.13 H:
 "At Menneskerettighedsdomstolens praksis ikke er direkte anvendelig i dansk ret, betyder ikke, at de danske domstole ikke kan tage denne praksis med i betragtning. Der findes en række domme og kendelser, der viser, at de danske domstole rent faktisk tager Menneskerettighedsdomstolens praksis i betragtning, jf. fortolkningsreglen. Kendelsen U 1990.13 H er ved følgende passus fra Højesterets begrundelse et eksempel på dette; >> Lovens §§ 60, stk. 2, og 62, stk. 1, må fortolkes i overensstemmelse med de principper, der er lagt til grund i Menneskerettighedsdomstolens dom ... <<"


text:
Efter funktionærlovens § 5, stk. 2 har en arbejdsgiver – hvis det er aftalt – ret til at opsige en medarbejder med forkortet varsel, hvis medarbejderen i en periode på 12 måneder har været sygemeldt i mere end 120 dage.
 Samtidig følger det af forskelsbehandlingsloven og det underliggende beskæftigelsesdirektiv, at en arbejdsgiver skal foretage hensigtsmæssige foranstaltninger i forhold til handicappede medarbejdere, så den handicappede adgang har adgang til at udøve beskæftigelse på lige fod med de øvrige medarbejdere. Foretager en arbejdsgiver ikke tilstrækkelige foranstaltninger til at imødegå den handicappedes behov, vil det indebære en krænkelse af den handicappedes rettigheder, der kan udløse krav på godtgørelse.
 En medarbejder pådrog sig en piskesmældsskade og var fuldtidssygemeldt i ca. 3 uger, arbejdede fuld tid 10 måneder, men blev deltidssygemeldt og senere fuldtidssygemeldt, indtil arbejdsgiveren med henvisning til 120-dages reglen opsagde den ansatte med 1 måneds varsel.
 EU-Domstolen om handicap og 120-dages reglen
 Sø- og Handelsretten stillede en række præjudicielle spørgsmål til EU-Domstolen om bl.a. afgrænsningen af handicapbegrebet, og om det er foreneligt med forbuddet mod forskelsbehandling at anvende 120-dages reglen på en handicappet medarbejder.
 Om handicapbegrebet udtalte EU-Domstolen, at handicap omfatter en tilstand, hvor en helbredelig eller uhelbredelig sygdom medfører en begrænsning som følge af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre arbejdstagere, og som må anses for værende af langvarig karakter.
 EU-Domstolen fastslog endvidere, at anvendelse af 120-dages reglen vil udgøre direkte forskelsbehandling på grund af handicap, hvis sygefraværet er en følge af, at arbejdsgiveren ikke har truffet hensigtsmæssige foranstaltninger i forhold til medarbejderens handicap. I de tilfælde hvor arbejdsgiveren ikke har opfyldt sin tilpasningsforpligtelse, vil en tilsidesættelse af tilpasningsforpligtelsen derfor indebære, at arbejdsgiveren er afskåret fra at opsige den ansatte efter 120-dages reglen i funktionærloven.
 Pligt til tilpasning kræver viden om handicap
 Højesteret udtalte i overensstemmelse med EU-Domstolen, at handicapbegrebet omfatter en tilstand, hvor en langvarig uhelbredelig eller helbredelig sygdom medfører en begrænsning, der indebærer, at den berørte person ikke kan deltage i arbejdslivet på lige fod med sine kollegaer.
 Ifølge Højesteret er det imidlertid medarbejderen, som må løfte bevisbyrden for, at vedkommende lider af en sygdom, der er omfattet af handicapbegrebet.
 I forhold til den konkrete sag anførte Højesteret, at medarbejderen på tidspunktet for afskedigelsen var at betragte som handicappet. Højesteret fastslog dog, at en arbejdsgiver kun kan tilsidesætte sin tilpasningsforpligtelse, hvis arbejdsgiveren konkret ved eller bør vide, at den ansatte er handicappet.
 Højesteret fandt dog ikke, at det var godtgjort, at arbejdsgiveren på opsigelsestidspunktet vidste eller burde vide, at den ansattes sygdom havde medført et handicap. Dette skyldtes, at den handicappede medarbejder i 10 måneder efter ulykken arbejdede fuld tid og først efterfølgende blev deltidssygemeldt, uden at arbejdsgiveren dog havde modtaget speciallægeerklæringer, som angav, at sygdommen måtte anses for langvarig.
 Højesteret fandt derfor ikke, at arbejdsgiveren på opsigelsestidspunktet kunne eller burde vide, at medarbejderens sygdom havde medført et handicap, og arbejdsgiveren havde derfor heller ikke tilsidesat


text:
sin forpligtelse til at foretage nødvendige tilpasningsforanstaltninger efter forskelsbehandlingsloven.
 Opsigelse efter 120-dages reglen var ikke i strid med forskelsbehandlingsloven
 Højesteret udtalte i sin begrundelse, at formålet med 120-dages reglen er at undgå, at en arbejdsgiver i tilfælde af en medarbejders sygdom skal føle sig tilskyndet til straks at opsige den fraværende medarbejder. Samtidig har reglen den refleksvirkning, at det er lettere for en person med risiko for sygefravær at opnå ansættelse.
 På den baggrund fastslog Højesteret generelt, at forbuddet mod forskelsbehandling på grund af handicap ikke er til hinder for anvendelse af 120-dages reglen.
 Den ansattes handicaprelaterede sygefravær kunne derfor medregnes ved opgørelsen af de 120 sygedage, hvorefter den ansatte ikke havde krav på yderligere opsigelsesvarsel. Højesteret tilsidesatte således Sø- og Handelsrettens afgørelse og frifandt arbejdsgiveren.
 I dommen fastslås det, at det er den ansatte, som skal løfte bevisbyrden for, at denne har en sygdom, der skal karakteriseres som et handicap. En arbejdsgiver kan derfor kan kun være forpligtet til at foretage tilpasningsforanstaltninger, hvis arbejdsgiveren er klar over eller burde vide, at medarbejderne lider af et handicap.
 Endelig fastslår Højesteret, at den danske 120-dages regel i funktionærloven heller ikke generelt er i strid med EU-retten og beskæftigelsesdirektivet.


text:
Skat.dk: Østre Landsret skulle under hovedforhandlingen ikke tiltrædes af sagkyndige medlemmer.
 13 Nov 2018 14:09
 SKM2018.566.HR
 Koncerninterne, afregningspriser, goodwill, fusion, armslængde, komplekse, regnskabsmæssige, regnskabsteknisk, indsigt, sammenligningsselskaber, juridisk bedømmelse, transfer pricing
 I en transfer pricing sag fremsatte selskabet anmodning om medvirken af to sagkyndige medlemmer under hovedforhandlingen, jf. retsplejelovens § 20, stk. 1.
 Østre Landsret besluttede, at der ikke skulle deltage sagkyndige medlemmer under hovedforhandlingen. Selskabet kærede kendelsen til Højesteret.
 Højesteret stadfæstede Østre Landsrets kendelse.
 Som begrundelse anførte Højesteret, at retsplejelovens § 20, stk. 1, er udtryk for en undtagelse til hovedreglen om, at civile sager i byretten og landsretten alene behandles af juridiske dommere. Spørgsmålet om der bør medvirke sagkyndige medlemmer, beror på en konkret vurdering af, om den pågældende sag vedrører sådanne spørgsmål, at der kan være behov for at supplere den eller de juridiske dommere med sagkyndige. Videre fremhævede Højesteret, at det i lovforarbejderne er angivet, at hvis sagen fra sagsøgerens side er tilrettelagt som en i det væsentlige juridisk prøvelse af forvaltningens afgørelse, vil der sjældent være grundlag for medvirken af sagkyndige medlemmer.
 Højesteret fandt, at sagens hovedspørgsmål i det væsentlige beror på en juridisk vurdering. Højesteret bemærkede desuden – sådan som også anført i Østre Landsrets kendelse – at forhold af regnskabsteknisk karakter, der måtte være af betydning for landsrettens vurdering, i fornødent omfang og mest hensigtsmæssigt kan belyses ved sagkyndig erklæring eller vidneførsel.
 Den Juridiske Vejledning 2018-2, C.D.11.1.3
 Tidligere instans: Landsskatterettens afgørelse SKM2017.187.LSR
 Tidligere instans: Se Landsrettens dom af 19. januar 2018, SKM2018.132.ØLR
 2) H2
 (v/adv. Søren Lehmann Nielsen for begge)
 (v/Kammeradvokaten v/Steffen Sværke)
 Thomas Rørdam, John Stokholm, Jens Peter Christensen, Lars Apostoli og Kristian Korfits Nielsen
 Biintervenienter til støtte for H1 og H2:
 G1 A/S og G2 A/S (advokat Lasse Esbjerg Christensen for begge)
 I tidligere instans er afsagt kendelse af Østre Landsrets 14. afdeling den 19. januar 2018 (SKM2018.132.ØLR).
 I påkendelsen har deltaget 5 dommere.
 Kærende, H1 og H2, har nedlagt påstand om, at landsretten under hovedforhandlingen skal tiltrædes af to sagkyndige medlemmer.
 Ved stævning af 16. marts 2017 anlagde Skatteministeriet sag mod H1 og H2 ved Københavns Byret. Sagen angår, om H1’s koncerninterne afregningspriser har været i overensstemmelse med armslængdeprincippet i ligningslovens § 2, stk. 1.
 Ved kendelse af 8. juni 2017 traf Københavns Byret afgørelse om at henvise sagen til Østre Landsret, jf. retsplejelovens § 226, stk. 1.
 H1 og H2 har anmodet landsretten om at bestemme, at retten under hovedforhandlingen tiltrædes af to sagkyndige medlemmer, jf. retsplejelovens § 20, stk. 1. Østre Landsret har ved kendelse af 19. januar 2018 truffet afgørelse om, at denne anmodning ikke tages til følge. I kendelsen hedder det:
 ”Skatteministeriet har under sagen nedlagt principal påstand om, at H1 skal anerkende, at selskabets skattepligtige indkomst forhøjes med ca. 57 mio. kr. for hvert af indkomstårene 2006-2010, og om, at H2 skal anerkende en tilsvarende forhøjelse af dette selskabs sambeskatningsindkomst. Skatteministeriet har subsidiært påstået hjemvisning. Heroverfor har H1/H2 påstået frifindelse.
 Skatteministeriets hovedanbringende er, at H1 ved fastlæggelsen af selskabets koncerninterne afregningspriser ikke har taget højde for


text:
værdien af goodwill, som selskabet erhvervede ved en fusion med et søsterselskab i 2006, og at H1 herved ikke har overholdt armslængdeprincippet i ligningslovens § 2, stk. 1.
 H1/H2 har heroverfor gjort gældende, at H1 har været berettiget til at korrigere for afskrivningerne på den erhvervede goodwill. H1 har i sin transfer pricingdokumentation anvendt den transaktionsbestemte nettoavancemetode (”TNM-metoden”) til at sandsynliggøre, at den kontrollerede transaktion har været prissat i overensstemmelse med armslængdeprincippet, og til brug herfor har H1 fået udarbejdet to analyser af sammenlignelige virksomheders nettoavance (benchmarkan-analyserne).
 Landsretten finder, at sagen særligt angår en juridisk vurdering af armslængdeprincippet og princippets betydning for, hvorvidt – og i givet fald på hvilken måde – der skal tages højde for konstateret goodwill ved afgørelsen af, om en virksomhed har handlet på armslængdevilkår.
 Uanset at der ved vurderingen heraf indgår regnskabsmæssige regler og principper mv., findes disse spørgsmål ikke at have en sådan karakter, at der mod sagsøgerens protest er grundlag for at træffe bestemmelse om, at retten under hovedforhandlingen skal tiltrædes af sagkyndige medlemmer. Landsretten bemærker endvidere, at forhold af regnskabsteknisk karakter, der måtte være af betydning for landsrettens vurdering, i fornødent omfang og mest hensigtsmæssigt kan belyses ved sagkyndige erklæringer og/eller vidneførsel.
 Anmodningen om, at landsretten under hovedforhandlingen tiltrædes af sagkyndige medlemmer, tages derfor ikke til følge.”
 H1 og H2 har anført navnlig, at sagen ikke, som anført af landsretten, hovedsageligt angår en juridisk vurdering, men derimod angår en konkret, faktuel bevisbedømmelse af, om H1 i årene 2006-2010 har handlet på armslængdevilkår i samhandlen med koncernselskaber. Det er et væsentligt spørgsmål i sagen, hvordan man sammenligner H1’s resultater, som indeholder en regnskabsmæssig udgiftspost i form af afskrivning på goodwill, med sammenligningsselskabernes resultater, som ikke indeholder en sådan udgiftspost, fordi sammenligningsselskaberne ikke har aktiveret goodwill-aktiver af betydning. Vurderingen af dette spørgsmål kræver god regnskabsmæssig forståelse og forretningsmæssig indsigt. Da sammenligningsselskabernes goodwill på grund af manglen på oplysninger om disse selskabers forventninger ikke kan opgøres på et grundlag svarende til det, som H1 anvendte til at fastsætte sin goodwill, kan der opstå spørgsmål om, hvem manglen på oplysninger skal komme til skade. Hvis sagen skal afgøres ud fra et bevisbyrdespørgsmål, som er en juridisk vurdering, vil det fortsat være nødvendigt, at dommerne har en nøje forståelse af, om det ud fra de foreliggende oplysninger er sandsynligt, at sammenligningsselskaberne besad en sammenlignelig goodwill, idet en bevisbyrde kan svinge mellem parterne, afhængig af hvilket standpunkt, som forekommer mest sandsynligt. En sagkyndig, der er vant til at værdiansætte virksomheder eller har indsigt i sådanne værdiansættelsesmetoder, vil sandsynligvis være bedre i stand til at danne sig en mening om, hvilket af parternes standpunkter, der forekommer mere eller mindre sandsynligt, hvorfor sagkundskab i dommersædet utvivlsomt vil bidrage til de juridiske dommeres indsigt i og forståelse af sagen, selv hvis sagen ender med at måtte afgøres ud fra bevisbyrdesynspunkter.
 Også hvis Højesteret måtte komme frem til, at sagens hovedspørgsmål må anses for et i det væsentlige juridisk spørgsmål, bør det være tilstrækkeligt til at tillade sagkyndige, at sagen i hvert


text:
fald udspiller sig i en teknisk eller økonomisk kompliceret kontekst, som kan være vanskelig at forstå for de juridiske dommere. Der er efter lovforarbejderne ikke grundlag for at afskære medvirken af sagkyndige medlemmer ud fra den betragtning, at hovedspørgsmålet i sagen må anses for i det væsentlige at være et juridisk spørgsmål. Det afgørende er efter lovforarbejderne, at sagkyndige medlemmers fagkundskab skønnes at være af betydning for sagen. Det vil være tilfældet, hvis sagen indeholder bevismateriale eller på anden måde kræver regnskabsteknisk eller værdiansættelsesmæssig specialviden af en karakter, som indebærer risiko for, at de juridiske dommeres kundskaber er utilstrækkelige til at sikre, at betydningen af bevismidler eller parternes argumentation vurderes korrekt. Dette er tilfældet i denne sag.
 Der er ikke grundlag for, som landsretten har gjort, at undlade at udpege sagkyndige medlemmer med henvisning til, at de forhold af regnskabsteknisk karakter, der har betydning for landsrettens vurdering, i fornødent omfang og mest hensigtsmæssigt kan belyses ved sagkyndige erklæringer og/eller vidneførsel. Der kan være mange grunde til, at parterne i en sag til- eller fravælger visse bevismidler, herunder syn og skøn, sagkyndige erklæringer og/eller sagkyndige vidner. Manglen på oplysninger om sammenligningsselskaberne bevirker som nævnt, at syn og skøn, sagkyndige erklæringer eller sagkyndige vidner ikke vil kunne belyse, hvor meget ikke-aktiveret goodwill sammenligningsselskaberne havde. Retten må leve med parternes beslutninger om tilrettelæggelse af bevisførelse mv. og vurdere behovet for sagkyndige medlemmer objektivt ud fra den måde, parterne har valgt at tilrettelægge sagen på. Da bevismaterialet i vidt omfang består af regnskabsmateriale og andet vanskeligt tilgængeligt talmateriale, er der så meget desto større behov for at sikre, at de juridiske dommere rent faktisk forstår det, som kan udledes af det fremsendte materiale. Det må være mere nærliggende at antage, at behovet for sagkyndige medlemmer er mindre, hvis der er gennemført syn og skøn, hvis skønserklæringen ellers er rimelig klar. Der er da netop også en række afgørelser, som bruger dette som begrundelse for at afvise sagkyndige medlemmer, hvilket giver mening. Der er noget selvmodsigende over, at sagkyndige medlemmer afvises i sager, hvor der ikke er gennemført syn og skøn eller lignende, mens sagkyndige medlemmer også afvises i de sager, hvor der er gennemført syn og skøn. Der forekommer i det hele taget at være en betydelig diskrepans mellem den ret begrænsede anvendelse af retsplejelovens § 20 i praksis og den forudsatte anvendelse heraf i lovforarbejderne.
 Udtalelsen i Retsplejerådets betænkning nr. 1401/2001 s. 252 om, at specifik eller generel fagkundskab skal have væsentlig betydning i en offentligretlig sag, kan næppe forstås således, at der gælder et væsentlighedskrav i sådanne sager, navnlig ikke når denne bemærkning ikke er gentaget i hverken lovens ordlyd eller i forarbejderne. Der er heller ikke nogen reelle grunde til at sætte barren højere i offentligretlige sager end i sager mellem private. Under alle omstændigheder er det påvist, at en væsentlig del af sagen angår faktiske forhold, hvor sagkundskab er af væsentlig betydning.
 Skatteministeriet har anført navnlig, at sagen, som anført af landsretten, særligt angår en juridisk vurdering af armslængdeprincippet og


text:
princippets betydning for, om – og i givet fald på hvilken måde – der skal tages højde for konstateret goodwill ved afgørelsen af, om en virksomhed har handlet på armslængdevilkår. Der er tale om en sag, som er henvist til landsretten i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1, fordi sagen er af principiel karakter og har generel betydning for retsanvendelsen og væsentlig samfundsmæssig rækkevidde. Dette taler med vægt for, at sagen alene afgøres af erfarne juridiske dommere.
 Den, der ønsker sagkyndige medlemmer, må påpege det hensigtsmæssige heri. Udgangspunktet er således, at juridiske dommere alene afgør civile sager i byret og landsret. Landsretten har i denne sag fundet, at sagkundskab om de forhold, som H1 fremhæver, bedst belyses ved sagkyndige erklæringer. Det er naturligt, at der overlades den afgørende ret en skønsmargin, når den afgørende rets afgørelse skal efterprøves af appelinstansen. Der er intet grundlag for at tilsidesætte landsrettens konkrete vurdering af, at denne sag ikke har en sådan karakter, at fagkundskab skønnes at være af betydning for sagens afgørelse.
 Der er i den foreliggende sag tale om prøvelse af en afgørelse fra Landsskatteretten. I sådanne sager stilles der efter lovforarbejderne krav om, at fagkundskab skal have væsentlig betydning, før der skal medvirke sagkyndige medlemmer, og det skal tillige være hensigtsmæssigt med sagkyndige medlemmer. Disse krav er ikke opfyldt i denne sag. Den omstændighed, at der i en sag indgår oplysninger af teknisk karakter eller om branchespecifikke forhold, kan ikke i sig selv indebære, at fagkundskab får en sådan betydning for sagens afgørelse, at der skal medvirke sagkyndige medlemmer, jf. UfR 2011.1473/1 H. De generelle forhold af teknisk karakter i relation til bedømmelsen af sammenligningsselskabernes eventuelt ikke aktiverede goodwill, der måtte have betydning for landsrettens vurdering af sagen, må belyses ved indhentelse af sagkyndige erklæringer eller ved førelse af relevante vidner. Denne fremgangsmåde vil indebære, at også sagens parter opnår kendskab til sådanne relevante generelle forhold af teknisk karakter forud for advokaternes procedure under hovedforhandlingen.
 Sagkyndige medlemmer har en væsentlig anden funktion end syn og skøn, og de er således ikke et alternativ til syn og skøn. Der er noget selvmodsigende over H1’s og H2’s afvisning af værdien af syn og skøn og den vægt, selskaberne tillægger sagkyndige medlemmer. Selskaberne har anført, at syn og skøn ikke giver mening på grund af manglen på oplysninger om sammenligningsselskabernes forventninger, hvorfor sammenligningsselskabernes goodwill ikke kan opgøres. Alligevel forudsættes de sagkyndige medlemmer på i det væsentlige samme grundlag at kunne yde et væsentligt bidrag. Hvis et sagkyndigt medlem kan bedømme, om det ud fra de foreliggende oplysninger er sandsynligt, at sammenligningsselskaberne besad en sammenlignelig goodwill, kan en sagkyndig skønsmand lige så godt vurdere dette.
 H1 og H2 har ikke anført, hvilke sagkyndige fra Østre Landsrets liste over mulige sagkyndige medlemmer, der i givet fald skal medvirke. Begrundelsen for, at der skal medvirke sagkyndige medlemmer, er desuden helt generel og vil kunne anvendes til støtte for, at der i alle skattesager, herunder navnlig sager om transfer pricing, hvor der ofte indgår tal- og regnskabsmateriale,


text:
er behov for sagkyndige medlemmer.
 Biintervenienterne, G1 A/S og G2 A/S, har anført navnlig, at det karakteristiske for transfer pricing-sager er, at retten står over for et omfattende faktum af forretningsmæssig og økonomisk karakter. Armslængdeprincippet, som er det springende punkt i sagerne, indebærer en vurdering af, hvilken pris der kunne være opnået, hvis transaktionerne var afsluttet mellem uafhængige parter. Armslængdevurderingen beror ikke på en juridisk bedømmelse af retsgrundlaget, men derimod på en vurdering af sagens faktiske, herunder forretningsmæssige, omstændigheder.
 Bestemmelsen blev indsat ved lov nr. 538 af 8. juni 2006 om ændring af retsplejeloven og forskellige andre love (Politi- og domstolsreform). Af lovforslaget (Folketingstidende 200506, tillæg A, lovforslag nr. L 168, s. 5266 f.) fremgår bl.a.:
 4.2.2.1.Retsplejerådet anfører, at der i civile sager ofte kan være store fordele ved, at rettens juridiske ekspertise suppleres med fagkyndig ekspertise i form af sagkyndige meddommere. Sagkyndige meddommere kan bl.a. bidrage til at give retten en større indsigt og forståelse for sagen og dermed medvirke til, at rettens afgørelser træffes på et fyldestgørende
 Retsplejerådet foreslår på den anførte baggrund at styrke den sagkyndige medvirken ved byretterne og landsretterne i første instans, dels ved, at sagkyndige dommere kommer til at medvirke i videre omfang i handelssager, end det i praksis sker i dag, dels ved, at sagkyndige dommere også skal kunne medvirke i ikke-handelssager. Rådet foreslår desuden, at der skal være mulighed for medvirken af sagkyndige dommere i en ankesag i landsretten, når sagen har været behandlet med sagkyndige dommere i byretten.
 4.2.2.2. Justitsministeriet kan tilslutte sig Retsplejerådets synspunkter og forslag om at styrke den sagkyndige medvirken ved byretterne og landsretterne, dels således, at sagkyndige dommere kan medvirke i videre omfang i handelssager, end det sker i praksis i dag, dels således, at sagkyndige dommere vil kunne medvirke også i ikke-handelssager. Lovforslaget er udformet i overensstemmelse med Retsplejerådets lovudkast, og det er forudsat, at der fremover beskikkes væsentligt flere sagkyndige dommere også i handelssager end i dag.
 ”Sagkyndige dommere vil for det første kunne medvirke i sager om formueretsforhold, der er et langt bredere begreb end sø- og handelssager.
 Den foreliggende sag angår, om H1’s koncerninterne afregningspriser har været i overensstemmelse med armslængdeprincippet i ligningslovens § 2, stk. 1. Sagens hovedspørgsmål er, om afskrivninger på goodwill skal indgå som en omkostning i forbindelse med fastlæggelsen af H1’s driftsresultat ved sammenligningen med uafhængige selskabers driftsresultat.
 Højesteret tiltræder, at afgørelsen af dette spørgsmål i det væsentlige beror på en juridisk vurdering. Højesteret tiltræder endvidere, at forhold af regnskabsteknisk karakter, der måtte være af betydning for landsrettens vurdering, i fornødent omfang og mest hensigtsmæssigt kan belyses ved sagkyndig erklæring eller vidneførsel.
 Højesteret tiltræder herefter, at sagen ikke har en sådan karakter, at der i landsretten skal medvirke sagkyndige medlemmer, jf. retsplejelovens § 20, stk. 1, 1. pkt., og stadfæster derfor landsrettens kendelse.
 I kæremålsomkostninger for Højesteret skal H1 og H2 inden 14 dage efter denne højesteretskendelses afsigelse hver især betale 3.000 kr. til Skatteministeriet. Beløbene forrentes efter rentelovens § 8 a.


text:
september « 2015 « Duegårdens Andelsboligforening –
 Fremtidig korrespondance skal ske via parternes advokater
 Likvidator i A/B Duegården advokat Per Hald, har meddelt afdelingsdirektør i Nykredit Michael Reved, at fremtidíg korrespondance mellem parterne skal ske via Nykredits advokat og foreningens advokat Finn Jepsen.
 “Kære Michael Reved
 I forlængelse af nedenstående mail har jeg modtaget Nykredits kæresvarskrift i den verserende Højesteretssag. Jeg kan konstatere, at der er sammenfald mellem de oplysninger, som du anmoder om nedenfor og opfordringerne i processkriftet. Jeg kan ligeledes konstatere, at Nykredit har fremlagt vores indledende e-mailkorrespondance, hvorved at likvidatorerne må forstå, at Nykredit ønsker, at e-mailkorrespondance mellem likvidatorerne og dig skal indgå i Højesterets bedømmelse af sagen.
 På denne baggrund finder likvidatorerne, at det er mest hensigtsmæssigt at fremlæggelse af oplysninger og dokumenter mv. sker i forbindelse med sagsforberedelsen af Højesteretssagen ligesom at fremtidig korrespondance mellem parterne sker via Nykredits advokat og foreningens advokat Finn Jepsen.
 Per Hald”.
 Læs brevvekslingen her
 Nykredit har inviteret Peter Jahn og Partnere med til Nykredits dialogmøde mandag aften. Jahn og Partnere stiller sig på Nykredits side i den verserende sag i Højesteret. På den baggrund opsiger likvidator Per Hald samarbejdet med rådgivningsfirmaet.
 Berlingske har lørdag den 26. september 2015 en artikel med overskriften: “Nykredit i ny rolle som Duegårdens flink onkel”
 Åbent brev til andelshaverne fra Kirsten og Bent Schmidt-Nielsen
 Nykredit har sendt et nyt 3. brev til andelshaverne
 Klage til Folketingets Ombudsmand over Finanstilsynets afgørelse
 Foreningens fratrådte formand og næstformand, Lasse Larsen og Bent Schmidt-Nielsen, har klaget til Finanstilsynet over at Nykredit uanmodet har rettet henvendelse til andelshaverne. Der er ingen forretningsforbindelse mellem Nykredit og den enkelte andelshaver, som vedrører andelsboligforeningens lån og swapaftale med Nykredit koncernen.
 Kernen i sagen er, at Nykredit ikke vil kommunikere med foreningens advokat og rådgiver, Finn Lynge Jepsen.
 Læs klagen til Finanstilsynet over Nykredit her
 Man skal ikke forvente sig noget resultat af klager som denne. Men det kan have betydning af markere, hver gang spillereglerne sættes ud af kraft eller en finansiel virksomhed udviser grænseoverskridende adfærd og misbruger sin magt og sine ressourcer.
 Finanstilsynet har da også rutinemæssigt afvist klagen.
 Finanstilsynet ser tilsyneladende positivt på “Nykredits henvendelse til andelshaverne, hvori Nykredit opfordrer til en åben og konstruktion (konstruktiv) dialog vedrørende andelsboligforeningens fremtid. Finanstilsynet finder i den forbindelse ikke, at Nykredits henvendelse til de berørte andelshavere, hverken i form, indhold eller fremgangsmåde er (i) strid med bestemmelser i bekendtgørelsen om god skik for finansielle virksomheder.”
 Derfor er der afsendt en klage til Folketingets ombudsmand over Finanstilsynets afgørelse (klik og hent).
 Efter længere betænkningstid sender Ombudsmanden klagen til Finanstilsynet (klik og hent).
 Finanstilsynet svarer hurtigt og fastholder sit svar. Det er OK at Nykredit fører sig frem som de gør (klik og hent).
 Der klages til Folketingets Ombudsmand over at Finanstilsynet blåstempler Nykredits kritisable adfærd. Sagen ligger nu på Ombudsmandens bord (klik og hent).
 Orientering til andelshaverne
 Orientering til andelshaverne fra kontaktgruppen (klik og hent teksten nedenfor).
 Der hersker i øjeblikket stor usikkerhed om formålet med det, der af Nykredit kaldes et dialogmøde, som


text:
Nykredit har inviteret til. Vi vil nedenfor prøve at redegøre for nogle af de synspunkter og overvejelser, som har ligget til grund for vores appel til Nykredit om at sikre, at Højesteretssagen forløber på en saglig og etisk forsvarlig måde.
 Det er dog kontaktgruppens vurdering, at det ikke i noget nævneværdigt omfang vil gøre skade på foreningens sag i Højesteret, at Nykredit afholder et dialogmøde med de andelshavere, som ifølge Nykredits oplysninger hen over sommeren har udtryk ønske om direkte dialog med Nykredit.
 Til belysning af sagen kan det oplyses:
 – at Nykredit har oplyst ikke at kunne komme med det længe lovede oplæg, fordi Nykredit mangler oplysninger af økonomisk art,
 – at Nykredit ikke har anmodet om oplysninger fra likvidatorer eller administration, som ikke er videregivet,
 – at Nykredit har haft og fortsat har adgang til alle foreliggende økonomiske oplysninger, hvorfor det ikke kan være formålet med mødet at få yderligere oplysninger om økonomien,
 – at et beboermøde heller ikke forekommer at være rette sted at søge den type oplysninger,
 – at Nykredit har anført at baggrunden for dialogmødet desuden er, at der fra andelshaverside har været en efterspørgsel efter denne direkte dialog udenom foreningen. Likvidatorerne er ikke bekendt med dette ønske. Foreningens advokat er heller ikke bekendt med dette ønske. Der kan måske alene gættes på, at det relativt lille mindretal, som har været modstander af at afvikle foreningen, kan have udtrykt noget sådant overfor Nykredit. Der var også en enkelt minoritetsandelshaver, som udtrykte noget sådant som vidne under landsretssagen,
 – at der lige nu pågår en proces for Højesteret hvor Nykredit bestrider, at foreningen overhovedet lovligt har besluttet sin opløsning, at foreningen er insolvent eller har nogen interesse i en afvikling,
 – at foreningens ledelse og rådgivere ikke møder op og at dette skyldes dels at man ikke er inviteret, dels at mødet er indkaldt mens Højesteretssagen kører og uden noget konkret oplæg eller meningsfuld dagsorden,
 – at ledelse og rådgivere ikke har indflydelse på om den enkelte andelshaver må anse det for nyttigt – udenom de valgte likvidatorer og generalforsamlingens beslutning om opløsning og konkurs – selvstændigt at drøfte økonomi direkte med Nykredit,
 – at såfremt de førte forhandlinger med Nykredit, gennem 5 år og 25-30 møder, havde bibragt noget væsentligt nyt i forhold til tidligere, og der forelå konkrete tilkendegivelser som pegede i retning af en mulig varig løsning, så ville dette naturligvis være forelagt andelshaverne på en generalforsamling,
 – at vi som foreningens kontaktudvalg, på grund af Nykredits indkaldelse til dialogmødet med andelshaverne udenom foreningen, har fundet anledning til i sidste uge at anmode Nykredit om på sædvanlig og fornuftig vis at drøfte foreningens forhold med foreningens ledelse og de professionelle rådgivere der er antaget til formålet. Nykredit har fastholdt den valgte fremgangsmåde med dialogmødet,
 – at foreningens bestyrelse aldrig er gået til møder eller forhandlinger med Nykredit uden deltagelse af foreningens advokat,
 – at et møde med Nykredit uden deltagelse af vores rådgivere er en desavouering af foreningens ledelse (likvidatorerne) og advokat,
 –


text:
at hvis vi deltog i Nykredits ”dialogmøde”, vil det kunne betragtes som en legitimering af mødet, hvorfor den samlede kontaktgruppe afstår fra at deltage i mødet,
 – at al kommunikation mellem Nykredit og foreningen skal ske gennem foreningens ledelse og rådgiver, likvidatorerne advokat Per Hald og statsautoriseret revisor Hanne Sandersen samt advokat Finn Lynge Jepsen.
 Det er afgørende vigtigt for A/B Duegården og andelshaverne, at vi fastholder de fremskridt, vi har opnået ved domstolene. A/B Duegården er den eneste andelsboligforening, hvis sag er nået helt frem til Højesteret.
 Det har, som de fleste vil huske, været en lang og sej kamp.
 Stikord: Duegårdens egenbegæring om konkurs i 2011 og rekonstruktion i 2011/2012. Beslutning om opløsning i 2013, da det viste sig at Nykredits tilsagn i skifteretten ikke holdt vand. Taget som brugelig pant af Nykredit i 2013, indtil Østre Landsret omstødte kendelsen. Indgivelse af konkursbegæring trak ud på grund af inhabilitet i skifteretten, hvor en dommer koordinerede sagerne med den finansielle sektors advokater. I december 2014 afsagde en habil skifteret konkursdekret over A/B Duegården. Afgørelsen blev med det samme kæret af Nykredit og konkursdekretet blev ophævet af Østre Landsret i juli 2015. Duegården ansøgte Procesbevillingsnævnet om at måtte kære Østre Landsrets afgørelse til Højesteret og det blev bevilget i august 2015.
 A/B Duegårdens 1. kæreskrift til Højesteret er udsendt til alle andelshavere sammen med orientering nr. 6 fra likvidatorerne.
 Højesteret har givet Nykredit frist til torsdag den 24. september 2015 til at indlevere sit svarskrift. Det er 4 dage før Nykredit har indbudt til dialogmøde.
 Hvis A/B Duegården taber sagen i Højesteret, vil foreningen køre videre som den gør i dag. Foreningen vil fortsat være i likvidation og dens vedtægter og boligafgift mv. besluttes af generalforsamlingen. Nykredits tilsagn om at dække renovering af rør og andre større og mindre vedligeholdelsesbehov frem til udgangen af 2021 vil stå ved magt.
 Hvis A/B Duegården vinder sagen i Højesteret og skifterettens konkursdekret fastholdes, så opstår der en helt ny situation. Så er det ene og alene op til Nykredit at beslutte, om Duegården skal fortsætte som andelsboligforening uden uoverkommelige stigninger i boligafgiften frem til 2037 og derefter. Eller om foreningen skal gå konkurs.
 Uanset udfaldet i Højesteret vil A/B Duegården står stærkest i forhold til Nykredit, ved at sagen i Højesteret føres til ende.
 Gitte T, Nicolai M, Bent S-N og Lasse L
 Kontaktgruppens henvendelse til Nykredits ledelse
 Andelshaverne kontaktgruppe, der består af den afgåede bestyrelse (Gitte Transbøl, Lasse Larsen, Nikolaj Moll og Bent Schmidt-Nielsen) har sendt et brev til Nykredits ledelse, advokat Steen E. Christensen og koncernchef Michael Rasmussen (klik og hent).
 I brevet anmoder kontaktgruppen Nykredits topledelse om at kommunikere med de af foreningen valgte rådgivere, det vil sige foreningens advokat, Finn Lynge Jepsen, og likvidatorerne, advokat Per Hald og statsautoriseret revisor Hanne Sandersen.
 Det afvises af Nykredits koncernchef, Michael Rasmussen (klik og hent)
 Du kigger i øjeblikket i arkiverne for september 2015 hos Duegårdens Andelsboligforening -.


text:
Skat.dk: Fradrag for forbedringer i grundværdien – hovedanlæg
 SKM2018.178.BR
 Retten i Holstebro, BS 7-413/2015 og BS 7-414/2015
 Interne, kloakforsyningsledninger, overspringsreglen, ledningsstrækninger, vurdering, ledningsnet,
 Boligselskabet, der ved Vurderingsankenævnet havde opnået fradrag i grundværdien på henholdsvis kr. 225.000,- og kr. 200.000,- for interne kloakforsyningsledninger, påklagede afgørelserne til Landsskatteretten, men benyttede herefter overspringsreglen i skatteforvaltningslovens § 48, stk. 2.
 Skatteministeriet nedlagde under retssagen påstand om nedsættelse af fradragene til henholdsvis kr. 80.733-, og kr. 49.567,-. Subsidiært påstod ministeriet, at boligselskabet skulle anerkende, at der alene var fradragsret for nærmere angivne ledningsstrækninger, og at sagerne skulle hjemvises med henblik på den beløbsmæssige opgørelse. Boligselskabet påstod frifindelse og nedlagde subsidiært påstand om hjemvisning af fradragsansættelsen.
 Retten anførte med henvisning til UfR 2011.1616H (SKM2011.242.HR), at der ikke var noget til hinder for, at Skatteministeriet nedlagde skærpede påstande.
 Ved vurderingen af, om der var grundlag for at tilsidesætte Vurderingsankenævnets afgørelser, lagde retten vægt på, at Vurderingsankenævnets medlemmer er politikere udnævnt efter indstilling fra kommunerne, og at Landsskatteretten er bredt sammensat af ”juridiske og læge medlemmer”, herunder politikere. Videre anførte retten, at Skatteministeriets påstand alene var begrundet i en ingeniørs vurdering af den konkrete betydning af SKM2017.330.HR og ikke havde været undergivet en helt anderledes og mere snæver faglig behandling end skattesager i øvrigt, hvortil kom, at det er uvist, hvilken del af ledningsnettet, som Vurderingsankenævnet skønsmæssigt havde udmålt fradrag for.
 På den baggrund hjemviste retten sagerne i overensstemmelse med boligselskabets subsidiære påstand.
 Skatteforvaltningslovens § 48, stk. 2
 Den Juridiske Vejledning H.A.3.3.2 (Historisk)
 Lillian Lund Tinggard
 Sagerne er anlagt den 19. juni 2015 og er siden den 19. maj 2017 forberedt sammen.
 Sagerne vedrørte oprindeligt prøvelse af 2 afgørelser fra Vurderingsankenævnet, idet sagsøgeren, H1, ønskede sagsøgte, Skatteministeriet, dømt til at anerkende, at H1 var berettiget til et højere fradrag i grundværdien vedrørende ejendommene beliggende Y1-adresse og Y2-adresse.
 I duplik af 28. marts 2017 ændrede Skatteministeriet sin påstand fra frifindelse til nedsættelse af de af Vurderingsankenævnet fastsatte fradrag.
 Den 4. april 2017 afsagde Højesteret dom i sagen SKM2017.330.HR, og H1 ændrede herefter i proceskrift af 23. juni 2017 sin påstand til frifindelse.
 Under hovedforhandlingen har der herefter været uenighed om, hvorvidt Skatteministeriet har hjemmel til at nedlægge en skærpet påstand, samt om hvorvidt der er påvist grundlag for at tilsidesætte Vurderingsankenævnets afgørelse, og hvordan bevisbyrdereglerne i den forbindelse er.
 H1’s påstand er i første række frifindelse.
 I anden række har H1 nedlagt påstand om, at fradragsansættelsen for vurderingerne 2003-2006 for ejendommen beliggende Y1-adresse, og for ejendommen beliggende Y2-adresse for afholdte udgifter til etablering af kloakanlæg hjemvises til fornyet behandling hos vurderingsmyndigheden.
 Skatteministeriets påstand er i første række, at :
 H1’s fradrag i grundværdien for vurderingsårene 2003-2006 for ejendommen beliggende, Y1-adresse, for udgifter til etablering af kloakanlæg nedsættes til kr. 80.733.
 H1’s fradrag i grundværdien for vurderingsårene 2003-2006 for ejendommen beliggende, Y2-adresse, for udgifter til etablering af kloakanlæg nedsættes til kr. 49.567.
 Skatteministeriets påstand er i anden række, at:
 H1 skal anerkende, at der for vurderingsårene 2003-2006 for ejendommen beliggende, Y1-adresse, alene er fradrag i grundværdien for udgifter til etablering


text:
af de med lyserød og blå farve i bilag D markerede kloakledninger, og at sagen hjemvises til vurderingsmyndigheden med henblik på den beløbsmæssige opgørelse af fradraget.
 H1 skal anerkende, at der for vurderingsårene 2003-2006 for ejendommen beliggende, Y2-adresse, alene er fradrag i grundværdien for udgifter til etablering af de med lyserød og blå farve i bilag F markerede kloakledninger, og at sagen hjemvises til vurderingsmyndigheden med henblik på den beløbsmæssige opgørelse af fradraget.
 Den 31. december 2006 anmodede H1 SKAT om at forhøje fradraget for forbedringer af ejendommen beliggende Y1-adresse, og for ejendommen beliggende Y2-adresse, i det følgende kaldet Ejendommene. Den 16. juli 2008 traf SKAT afgørelse om, at fradraget ikke skulle forhøjes.
 Dette påklagede H1 til Vurderingsankenævnet, som den 14. december 2012 godkendte fradrag for udgifter til etablering af kloakforsyning med henholdsvis 225.000 kr. og 200.000 kr. Nævnet lagde i sin begrundelse til grund, at der var anlagt et internt kloakanlæg på ejendommene, og at en mindre del af disse kloakanlæg kunne anses som et hovedanlæg, der har bevirket en værdistigning af grunden i ubebygget stand. Den egentligt afholdte udgift til etablering af den fradragsberettigede del af kloakanlægget kunne ikke anses for tilstrækkeligt dokumenteret, hvorfor ansættelsen skete skønsmæssigt.
 Den afgørelse indbragte H1 den 11. marts 2013 for Landsskatteretten, og da sagerne den 19. juni 2015 endnu ikke var afgjort her, anlagde H1 disse retssager.
 Der er under sagerne fremlagt beregninger over de faktiske udgifter ved etablering af kloakanlæggene og kort, hvorpå spildevandsledninger er markeret med henholdsvis rød og blå farve.
 Til brug for sagerne er blandt andet indhentet syn og skøn vedrørende ejendommenes regnvandsledninger. Skønsmand NO har i erklæring af 12. maj 2016 blandt andet anført følgende:
 Skønsmanden bedes oplyse, om de på bilag 4 med blå farve markerede regnvandsledninger vil kunne genanvendes helt eller delvist, hvis den nuværende bebyggelse nedrives, og der etableres en ny bebyggelse på grunden.
 Hvis en bekræftende besvarelse af spørgsmålet forudsætter, at visse betingelser opfyldes, herunder eventuelle betingelser med hensyn til placeringen og karakteren samt størrelsen af et nyt byggeri på grunden, bedes disse betingelser anført.
 Hvis der alene skønnes at kunne blive tale om delvis genavendelse af ledningerne, bedes det angivet hvilke ledninger, der kan genanvendes.
 a) Det skønnes at de etablerede regnvandsledninger (minus stikledninger helt eller delvist) kan genanvendes, hvis der bygges tilsvarende række/ kædehuse, men selvfølgeligt afhænger det af placeringen af disse.
 b) Det skønnes rentabelt at genanvende regnvandsledningerne helt eller delvist ved boligbyggeri af samme størrelse og mængde.
 c) Det skønnes, at det som udgangspunkt er ”hovedledningerne” i det grønne område der fortrinsvist kan genanvendes, men hvis ”stikvejene” op mellem husrækkerne bevares, vil regnvandsledninger her også kunne genanvendes.
 Genanvendelse af stikledninger/tørledninger til de enkelte nedløb, kan højst sandsynligt ikke genanvendes i fuldt omfang
 Skønsmanden bedes oplyse, om de på bilag 4 med rød farve markerede spildevandsledninger vil kunne genanvendes helt eller delvist, hvis den nuværende bebyggelse nedrives, og der etableres en ny bebyggelse på grunden.
 Hvis der alene skønnes at kunne blive tale om delvis genanvendelse af ledningerne, bedes det


text:
angivet hvilke ledninger, der kan genanvendes.
 a) Det skønnes at de etablerede spildevandsledninger kan genanvendes, hvis der bygges tilsvarende række/kædehuse og samme antal, men selvfølgeligt afhænger det af placeringen af disse og det kan ikke udelukkes at rensebrønde skal flyttes incl. et stykke spildevandsledning før denne.
 b) Det skønnes rentabelt at genanvende spildevandsledningerne helt eller delvist, ved boligbyggeri af samme størrelse og mængde.
 c) Det skønnes, at det som udgangspunkt er ”hovedledningerne” i det grønne område der fortrinsvist kan genanvendes, men hvis ”stikvejene” op mellem husrækkerne bevares, vil spildevandsledninger her også kunne genanvendes. Genanvendelse af rensebrønde og ledninger før disse, kan højst sandsynligt ikke genanvendes i fuldt omfang.
 Skatteministeriet har som dokumentation for sin ændrede påstand henvist til et rids udarbejdet af Skatteankestyrelsens ingeniør, hvor den del af kloakanlægget, som efter ingeniørens vurdering udgør fradragsberettiget hovedanlæg, er markeret. Ingeniøren har i tilslutning hertil beregnet en pris for etablering af denne del af kloakanlægget. Den beregnede pris svarer til Skatteministeriets endelige påstand under sagen.
 IH, SKAT, har til brug for sagen oplyst, at hun var sekretær for Vurderingsankenævnet i forbindelse med behandlingen af sagerne om Ejendommene. Hun har videre oplyst, at nævnet ikke har optegnet præcist hvilken del af kloakanlæggene, der er hovedanlæg, men nævnet har vurderet, at en mindre del af kloakanlæggene kan anses for hovedanlæg.
 H1 har procederet sagerne i overensstemmelse med påstandsdokumentet, hvori er gjort følgende gældende:
 Som sagen har udviklet sig er spørgsmålet, som retten skal tage stilling til, om der er grundlag for at tilsidesætte vurderingsankenævnets skøn over sagsøgers fradrag for udgifter til etablering af kloakforsyning, herunder om der er grundlag for at nedsætte de godkendte fradrag som påstået af Skatteministeriet.
 Det er Skatteministeriets opfattelse, at der er grundlag for at nedsætte fradragene i overensstemmelse med ministeriets skærpede påstande, herunder at det er disse skærpede påstande, der skal danne udgangspunkt for rettens prøvelse – og altså ikke de indbragte afgørelser fra vurderingsankenævnet (bilag 1 i begge sager).
 Det er sagsøgers opfattelse, at det er vurderingsankenævnets afgørelser og de heri indeholdte vurderinger og skøn, der er til prøvelse i sagen. Det er videre sagsøgers opfattelse, at Skatteministeriet ikke har påvist grundlag for at tilsidesætte vurderingsankenævnets vurderinger og skøn.
 Sagsøger gør overordnet gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte de af vurderingsankenævnet udøvede skøn over sagsøgers fradrag for udgifter til etablering af kloakforsyning på de omhandlede ejendomme.
 Sagsøger anerkender, at Skatteministeriet under retssagen kan nedlægge selvstændige og skærpede påstande, hvilket også er det, der følger af UfR 2011, 1616 H (SKM2011.242.HR), som Skatteministeriet har henvist til i sit påstandsdokument.
 Det følger dog ikke af dommen, at Skatteministeriet i strid med skatteforvaltningslovens kompetenceafgrænsningsbestemmelser i § 1 og § 14, stk. 1, nr. 1, kan sætte sit eget skøn i stedet for klageinstansens, hvorefter det er op til skatteyderen at føre bevis for, at ministeriets skøn er forkert.
 Skatteministeriet har i processkrift B, side 2, 4. afsnit anført, at ”Skatteministeriet har ved nedlæggelsen af de skærpede påstande i duplikken af 28. marts 2017 omgjort og nedsat de skønsmæssigt