text:
var indgået en aftale om eventuel afståelse af hele ejendommen, hvor den udbetalte erstatning for master, servitutter, nærføring mv. var at betragte som en a-conto-betaling. Skattefritagelse.
 SKM2013.220.SR Skatterådet fandt, at der i sagen ikke var fremlagt tilstrækkelige oplysninger til, at der kunne træffes afgørelse om, hvorvidt betingelserne for skattefritagelse efter EBL § 11, stk. 1, 2. pkt., var opfyldt ved overdragelse af et jordareal i Tyskland. Spørgsmålet blev derfor afvist efter SFL § 24. Skatterådet kunne ikke bekræfte den foreslåede anskaffelsessum for tilbagekøbte arealer eller det foreslåede overdragelsesår for den frivillige aftale. Afvisning.
 SKM2013.114.SR Skatterådet bekræftede, at en eventuel fortjeneste ved modtagelse af mast- og servituterstatning i forbindelse med etablering af højspændingsledning på spørgeres ejendom, ville være skattefri efter EBL § 11, stk. 1, 2. pkt. Skatterådet bekræftede endvidere, at en eventuel fortjeneste ved modtagelse af yderligere deklarationserstatning i henhold til udarbejdet skovvurdering også vil være skattefri efter samme bestemmelse. Skatterådet kunne ikke bekræfte, at fortjeneste ved modtagelse af erstatning for bevoksning, der ryddes og for tab på nabobevoksning, ville være skattefri. Skattepligt/skattefritagelse.
 SKM2012.562.SR Fortjeneste ved frivillig afståelse af et jordareal, der lå nord for en jernbane og dermed var afskåeret fra ejendommens bygninger, var ikke skattefri, da det ikke kunne lægges til grund, at der ville være sket ekspropriation, hvis aftalen ikke var indgået. Skattepligt.
 SKM2012.473.SR Fortjeneste ved frivillig afståelse af landbrugsjord i Holland var skattefri efter EBL § 11, stk. 1, 2. pkt., da den frivillige aftale trådte i stedet for egentlig ekspropriation. Skattefritagelse.
 SKM2012.372.SR
 Fortjeneste ved frivillig afståelse af en del af en fast ejendom til en privat investor, der skulle opføre en golfbane på arealet, som var omfattet af en offentliggjort lokalplan, var skattefri, da byrådet havde besluttet af ekspropriere arealet, hvis der ikke blev indgået en frivillig aftale. Skattefritagelse.
 SKM2012.371.SR
 Fortjeneste ved frivillig afståelse af fast ejendom til en privat investor, der gennemfører et boligprojekt, som er omfattet af en offentliggjort lokalplan, var skattefri, da byrådet havde besluttet, at der ville ske ekspropriation i mangel af frivillig aftale. Sælger havde erhvervet ejendommen ved succession. Skattefritagelse.
 SKM2012.247.SR
 Fortjeneste ved en frivillig afståelse af en fast ejendom til et vandværk ville ikke kunne ske skattefrit efter EBL § 11, stk. 1, 2. pkt., alene på baggrund af en principbeslutning fra byrådet om, at der ville ske ekspropriation i mangel af frivillig aftale. Byrådets beslutning omfattede hverken et konkret vandforsyningsprojekt eller bestemte ejendomme. Skattepligt. Afståelsen kunne derimod ske skattefrit, hvis byrådet forinden afståelsen havde truffet en konkret beslutning om ekspropriation i mangel af frivillig aftale. Skattefritagelse.
 SKM2012.141.SR
 Skatterådet kunne bekræfte, at fortjeneste, der blev indvundet ved modtagelse af nærføringserstatning i forbindelse med opgradering af højspændingskabel Kassø-Tjele, ville være skattefri for spørger, da ejendommen var omfattet af EBL § 8 (beboelse). Skattefritagelse.
 Kassø-Tjele højspændingsledningen. Skatterådet tog stilling til beskatningen af forskellige erstatninger, der blev ydet efter Landsaftalen om elanlæg på landbrugsjord. Det fremgår bl.a. af afgørelsen, at fortjeneste ved modtagelse af erstatninger for
 anbringelse af jordkabler og mindre transformerstationer samt luftledningsanlæg var skattefri efter EBL § 11, stk. 1,


text:
2. pkt.,
 nærføring af luftledningsanlæg, der ydedes til boligen på ejendommen, ville være skattefri, hvis boligen kunne afstås skattefrit efter EBL §§ 8 eller 9. Fortjeneste indvundet ved modtagelse af nærføringserstatning, der ydedes til en driftsbygning på ejendommen, ville være skattepligtig efter EBL § 1, hvis erstatningen dækkede en nedgang i en driftsbygnings salgspris,
 tab af herlighedsværdi, kunne modtages skattefrit efter EBL §§ 8 eller 9, hvis erstatningen ydedes til boligdelen på ejendommen, hvilket tab af herlighedsværdi normalt ville gøre. Hvis erstatningen ikke kunne henføres til boligdelen af ejendommen, ville fortjeneste indvundet ved modtagelse af erstatningen være skattepligtig efter EBL § 1, og
 midlertidige skader på jordens struktur ville være skattepligtig efter SL § 4. Hvis det efter 5 år vurderedes, at der var tale om en varig strukturskade, ville erstatningen skulle behandles som en afståelsessum for en del af ejendommen, hvorfor fortjenesten kunne være omfattet af skattefritagelsen i EBL § 11, stk. 1, 2. pkt.
 Bemærk, at Landsskatteretten med afgørelserne SKM2019.46.LSR og SKM2019.39.LSR har underkendt Skatterådets besvarelse af spørgsmål 4 om strukturskadeerstatninger.
 SKM2011.841.SR Skatterådet bekræftede, at fortjeneste indvundet ved modtagelse af erstatning for indgåelse af aftale om dyrkningspraksis samt anvendelse af sprøjtemidler kunne sidestilles med ekspropriationserstatning, så EBL § 11 fandt anvendelse, og fortjenesten blev friholdt for ejendomsavancebeskatning. Skattefritagelse.
 SKM2011.696.SR
 Kassø-Tjele højspændingsledningen. Skatterådet fandt, at betingelserne for skattefritagelse efter EBL § 9 og EBL § 11, stk. 1, 2. pkt., var opfyldte ved spørgers frivillige afståelse af sin landbrugsejendom til et 100 pct. statsligt ejet selskab, som ejer den overordnede infrastruktur og opretholder forsyningssikkerheden for el og gas. Skattefritagelse.
 Kassø-Tjele højspændingsledningen. Skatterådet fandt, at betingelserne for skattefritagelse efter EBL § 9 og EBL § 11, stk. 1, 2. pkt., var opfyldte ved spørgers frivillige afståelse af sin landbrugsejendom til et 100 pct. statsligt ejet selskab, som ejer den overordnede infrastruktur og opretholder forsyningssikkerheden for el og gas. En erstatning for flytteomkostninger var ikke omfattet af EBL § 11. Godtgørelse for erhvervsmæssige flytteomkostninger var skattepligtig efter SL § 4, medens flytteudgifter kunne være fradragsberettigede efter SL § 6. Erstatning for udgifter til private flytteudgifter ville derimod være skattefri. Skattefritagelse/skattepligt.
 Kassø-Tjele højspændingsledningen. Skatterådet fandt, at betingelserne for skattefritagelse efter EBL § 8 var opfyldte ved spørgers frivillige afståelse af sit enfamilieshus til et 100 pct. statsligt ejet selskab, som ejer den overordnede infrastruktur og opretholder forsyningssikkerheden for el og gas. Skattefritagelse.
 SKM2011.343.SR
 Skatterådet kunne ikke bekræfte, at en principbeslutning i kommunens Teknik- og Miljøudvalg var tilstrækkeligt til, at et selskab kunne gennemføre rettighedserhvervelse gennem frivillige lodsejeraftaler til gennemførelse af spildevandsplanen. Principbeslutningen skulle træffes af kommunalbestyrelsen efter. miljøbeskyttelseslovens § 58, stk. 1. Det krævedes ikke, at kommunalbestyrelsen traf beslutning om ekspropriation for hver enkelt lodsejer.
 Serieekspropriation
 SKM2010.374.SR
 Højspændingsledning og ekspropriationssituation. Miljøministeriet havde oplyst, at der ikke var udstedt VVM-tilladelse og endeligt kommuneplantillæg. Videre havde klima- og energiministeren ikke godkendt den 400 kW-luftledning, Kassø-Tjele. Der var derfor ikke hjemmel i loven til, at Sikkerhedsstyrelsen kunne ekspropriere fast ejendom efter § 18 i lovbekendtgørelse nr. 990 af 8. december 2003 om elektriske stærkstrømsanlæg og

type: other


text:
elektrisk materiel. Skattepligt.
 Genanbragt fortjeneste og efterfølgende ekspropriationssituation. Det kunne bekræftes, at genanbragt fortjeneste i en fast ejendom, der var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., ikke skulle beskattes. Skattefritagelse.
 Tidligere regler.
 Ekspropriationssituation, afståelse af arealer til cykelsti. Efter kommunens godkendte budget for 2009 var det besluttet, at der skulle anlægges cykelsti fra X til Y. Der var hjemmel i § 43 i lov om offentlige veje til at ekspropriere til formålet. Kommunalbestyrelsen godkendte erhvervelsen af arealerne på ca. 25.000 m2 på ekspropriationslignende vilkår den 27. august 2009, og samme dag blev der indgået aftaler med lodsejerne om erhvervelsen. Skatterådet fandt, at handlerne var skattefrie for lodsejerne, da der på aftaletidspunktet var hjemmel til ekspropriation, og den eksproprierende myndighed havde vist vilje til at ekspropriere. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, salg af jord til vandværk. Det blev lagt til grund, at den eksproprierende myndighed ikke havde vist ekspropriationsvilje. Ydermere var det tvivlsomt, om der var hjemmel til at ekspropriere, da vandværket muligvis allerede havde vundet hævd på at benytte arealet. Skattepligt.
 Ekspropriationssituation, ejendom i sin helhed, restareal. Kommunen kunne overtage et areal, der var omfattet af en lokalplan, samt restareal uden, at det ville udløse skat for sælger. Det var herved forudsat, at det resterende areal ikke kunne anvendes rimeligt efter ekspropriationen. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, afståelse af restareal. Afståelse af areal til kommune var omfattet af skattefritagelsesbestemmelsen i dagældende EBL § 11, 2. pkt. Et salg af yderligere 1,23 ha opfyldte ikke betingelserne for skattefritagelse efter § 16 i ekspropriationsloven, da ejeren kun havde forlangt en del af restejendommen afstået. Delvis skattefritagelse.
 Overtagelse af restejendom. Kommunen kunne overtage ejendommen i sin helhed, uden at det udløste skat for ejeren. Byrådet havde for et restareal, der ikke var omfattet af kommuneplanen, vurderet, at ejeren under en sag om delekspropriation måtte antages at forlange overtagelse af restarealet efter overtagelsesreglen i § 16 i ekspropriationsloven. Fortjeneste ved afståelse af restarealer, der opfyldte betingelserne i den nævnte lov, var også omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2009.250.SR
 Erstatninger og Vandmiljøplan II. Skatterådet afviste at tage stilling til, om de erstatninger, som kommunen ville udbetale til lodsejere efter frivillige aftaler om etableringen af et vådområde ved P som følge af Vandmiljøplan II, i alle tilfælde eller i nogle tilfælde opfyldte betingelserne for skattefrihed efter dagældende EBL § 11, 2. pkt. Afvist.
 SKM2009.238.SR
 Ekspropriationssituation, dyrkningsbegrænsninger. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldte ved frivillig aftale om tinglyst deklaration om dyrkningsbegrænsninger. Skattefritagelse.
 SKM2009.213.SR
 Ekspropriationssituation. Salg af jordareal i kommune X til tredjemand var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., hvorimod salg af areal i kommune Y, ikke var omfattet, da spørgsmålet om ekspropriation ikke havde været behandlet i byrådet i Y. Delvis skattefritagelse.
 Sagen blev påklaget til Landsskatteretten, der gav ejeren fuldt medhold. Afgørelsen er ikke offentliggjort, men den findes i afgørelsesdatabasen under j.nr. 09-01770.
 Ekspropriationssituation, afståelse af bygninger, erstatning for omsætningstab. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var ikke opfyldte ved afståelse af bygninger


text:
til en kommune. Selskabet havde endvidere ikke dokumenteret, at der var tale om dækning af permanent tab af omsætning i forbindelse med, at et lejemål måtte opgives. Erstatningen var derfor som udgangspunkt skattepligtig. Skattepligt.
 SKM2009.107.SR
 Afståelse af areal til vandværk. Et salg af areal til et vandværk ville ikke være omfattet af EBL § 11, 2. pkt., da der på aftaletidspunktet ikke lå beslutning fra byrådet om ekspropriation i mangel af frivillig aftale. Skattepligt.
 SKM2008.1024.SR
 Ekspropriationssituation, manglende ekspropriationsrealitet. Beslutningen om at ville ekspropriere var kun behandlet af Økonomiudvalget. Da aftalen derfor var indgået inden byrådets beslutning om at ville ekspropriere, hvis frivillig aftale ikke kunne indgås, var der samlet set hverken ekspropriationsrealitet eller ekspropriationsvilje. Skattepligt.
 Ekspropriationssituation, restareal. Der var ikke hjemmel til, at et restareal på 53,78 ha. kunne afstås skattefrit efter dagældende EBL § 11, 2. pkt. Baggrunden var, at der ikke var dokumentation for, at restejendommen ikke kunne drives hensigtsmæssigt. Skattepligt.
 Manglende dokumentation for ekspropriationsvilje. En fortjeneste ved salg af en ejendom kunne ikke blive skattefri efter dagældende EBL § 11, 2. pkt. Det var usikkert, om bygningerne på ejendommen var omfattet af den relevante lokalplan, og dermed var det ikke klart, om der var hjemmel til ekspropriation. Betingelsen om, at ekspropriation ville ske i mangel af frivillig aftale, var hverken dokumenteret for jordarealerne eller for bygningerne. Skattepligt.
 SKM2008.819.SR
 Salg i ekspropriationssituation, kommune. Salg til kommune i ekspropriationssituation var ikke omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., selv om der dog var hjemmel men ikke vilje til at ekspropriere fra kommunens side. Skattepligt.
 SKM2008.789.SR
 Salg i ekspropriationssituation, kommune. Salg til kommune i ekspropriationssituation var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi der var både hjemmel og vilje til at ekspropriere fra kommunens side. Skattefritagelse.
 SKM2008.739.SKAT
 Erstatning for frivillig aftale, forsyningsvirksomhed, tinglyst dyrkningsbegrænsning. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt, fordi kommunen tidligere havde truffet beslutning om pålæg af dyrkningsrestriktioner efter miljøbeskyttelsesloven § 26 på en anden ejendom i delindsatsområdet. Skattefritagelse.
 SKM2008.693.SR
 Ekspropriationssituation, landbrugsejendom. Der var ikke ekspropriationsvilje fra kommunens side, fordi byrådet ikke havde truffet beslutning om at ekspropriere, hvis frivillig aftale ikke kunne indgås. Skattepligt.
 SKM2008.631.SR
 Ekspropriationssituation, afståelse til tredjemand. Da der både var hjemmel til at ekspropriere og vilje til det fra kommunens side, var frivilligt salg til tredjemand omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2008.571.SR
 Salg i ekspropriationssituation, spildevandsplan. Frivillig afståelse til kommune var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2008.471.SR
 Ekspropriationssituation, afståelse til privat tredjemand. Da der både var hjemmel til at ekspropriere og vilje til det fra kommunens side, var frivilligt salg til privat tredjemand i forbindelse med etablering af feriecenterområde omfattet af dagældendeEBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, privat vandværk. Erstatning for rådighedsindskrænkning var omfattet af reglerne i dagældende EBL § 11. Grundbeløb til dækning af ejers omkostninger under sagen, afgrødeerstatning og strukturskadeerstatning var derimod skattepligtige, fordi de ikke dækkede en varig forringelse af ejendommen. Delvis skattefritagelse.
 SKM2008.466.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale, fjernvarmeledning. Erstatning for servitut var omfattet


text:
af EBL § 11, 2. pkt. Erstatning ydet for strukturskader på arbejdsarealet og adgangsveje var dog indkomstskattepligtig. Delvis skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, spildevandsplan, rådighedsindskrænkning. Erstatning, der blev modtaget i forbindelse med gennemførelse af spildevandsplan, var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefriheden omfattede ikke den del af erstatningen, som var ydet for strukturerstatning for midlertidig nedgang i udnyttelsesmulighederne af jorden. Vedrørende erstatning for beplantning, afhang skattefriheden af, om der var fradrag for udgifterne til beplantning. Delvis skattefritagelse.
 SKM2008.400.SR
 Fastlæggelse af tidspunktet for ekspropriation. Det blev bekræftet, at ejerens ejendom blev anset for eksproprieret i 2006.
 Ekspropriationssituation, frivillig afståelse, vandforsyning. Der var ingen beslutning fra byrådet om en eventuel ekspropriation og der ikke var indgået aftale om salg af ejendommen. Der kunne derfor ikke på dette tidspunkt tages stilling til om et eventuelt salg var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattepligt.
 SKM2008.365.SR
 Ekspropriationssituation, afståelse til fjernvarmeværk. Ejendom kunne ikke afstås skattefrit til et kraftvarmeværk inden lokalplan var vedtaget eller offentliggjort. Betingelserne ville derimod være opfyldt efter en eventuel vedtagelse og offentliggørelse af lokalplan. Betinget skattefritagelse.
 SKM2008.364.SR
 Ekspropriationssituation, afståelse af byggelinjepålagte arealer til Vejdirektoratet. Betingelserne for skattefritagelse efter bestemmelserne i EBL § 11 var opfyldt ved afståelse af areal til Vejdirektoratet. Skattefritagelse.
 SKM2008.299.SR
 Salg i ekspropriationssituation, kommune, privat tredjemand. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt ved frivillig aftale om overdragelse af areal til kommune. Frivilligt salg til tredjemand var dog ikke omfattet af bestemmelsen, fordi der i den situation var sammenfaldende interesser. Kun skattefritagelse ved salg til kommunen.
 Ekspropriation, afståelse til privat tredjemand. Salg til privat tredjemand kunne ske skattefrit efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., efter konkrete omstændigheder, på trods af at byrådet ikke havde udtrykt ekspropriationsvilje. Skattefritagelse.
 SKM2008.177.SR
 Ekspropriationssituation, rådighedsindskrænkning. En erstatningssum, der var ydet for en tinglyst dyrkningsdeklaration ved frivillig aftale, var omfattet af skattefritagelsesreglen i dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, privat tredjemand, salg til lufthavn. Salg af ejendom til privat ejet lufthavn kunne ikke ske skattefrit efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi der ikke var hjemmel til eller realitet i at ekspropriere i øvrigt. Skattepligt.
 SKM2008.101.SR
 Ekspropriationssituation, afståelse til privat tredjemand. Afståelse til privat tredjemand var ikke omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., da der hverken var mulighed for eller vilje til at ekspropriere arealet fra kommunens side. Skattepligt.
 SKM2008.46.SR
 Ekspropriationssituation, nedlæggelse af vandkraftværk. Fortjeneste ved nedlæggelse af vandkraftværk, der tilhørte et ejerlav var skattefri for medlemmerne efter dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, manglende ekspropriationshjemmel og ekspropriationsrealitet. Frivilligt salg af ejendom til kommune var ikke omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattepligt.
 SKM2008.22.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Afståelse af areal til selskab til sikring af jernbanedrift var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2007.888.SR
 Ekspropriation, salg til eget selskab. Der kunne ikke ske skattefrit salg af landbrugsejendom med skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., til ejers eget selskab. Skattepligt.
 SKM2007.874.SR
 Salg i ekspropriationssituation, kommune. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11,


text:
2. pkt., var opfyldte ved frivillig aftale om overdragelse af areal til kommune under forudsætning af, at frivillig aftale ikke var indgået før byrådet havde taget stilling til ekspropriationsspørgsmålet. Skattefritagelse.
 SKM2007.873.SR
 Salg i ekspropriationssituation, kommune. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt ved frivillig aftale om overdragelse af areal til kommune. Skattefritagelse.
 SKM2007.857.SR
 Salg i ekspropriationssituation, kommune, privat tredjemand. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt ved frivillig aftale om overdragelse af areal til kommune. Frivilligt salg til tredjemand var dog ikke omfattet af bestemmelsen, fordi kommunen ikke havde vist vilje til at ekspropriere til fordel for tredjemand. Kun skattefritagelse ved salg til kommunen.
 SKM2007.852.SR
 Salg i ekspropriationssituation, kommune. Salg til kommune i ekspropriationssituation var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi kommunen havde hjemmel og vilje til at ekspropriere. Skattefritagelse.
 SKM2007.851.SR
 Handel på ekspropriationslignende vilkår, jævnstrømsforbindelse, statsejet aktieselskab, serieekspropriation. Salg til forsyningsselskab var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2007.841.SR
 Ekspropriationssituation, salg til privat tredjemand. Betingelserne i dagældende EBL § 11, 2. pkt., var ikke opfyldt, fordi der var formodning om sammenfaldende interesser. Der var indgået en suspensivt betinget aftale, der var betinget af en ekspropriationsbeslutning, inden kommunalbestyrelsen havde truffet beslutning om dette. Skattepligt.
 Salg i ekspropriationssituation, kommune. Salg til kommune i ekspropriationssituation var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi kommunen havde lov og vilje til at ekspropriere. Skattefritagelse.
 Salg i ekspropriationssituation, ekspropriationsvilje. Salg til kommune af to små arealer blev anset for omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Efter konkrete omstændigheder blev kommunen anset at have udvist ekspropriationsvilje. Skattefritagelse.
 SKM2007.833.SR
 Salg i ekspropriationssituation, delvis hjemmel, manglende ekspropriationsvilje. Betingelserne for at salg til kommune var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., var ikke opfyldt, fordi ekspropriationsspørgsmålet ikke var behandlet af byrådet. Skattefritagelse.
 SKM2007.832.SR
 Salg i ekspropriationssituation, manglende ekspropriationsvilje. Betingelserne for at salg til kommune var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., var ikke opfyldt, fordi ekspropriationsspørgsmålet ikke var behandlet af byrådet. Skattepligt.
 Salg i ekspropriationssituation, golfbane, udviklingsselskab, arealoverførsel. Frivillig afståelse ved arealoverførsel til udviklingsselskab, som kommunen var medejer af kunne ske skattefrit efter dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2007.804.SR
 Salg i ekspropriationssituation, golfbane, udviklingsselskab. Frivillig afståelse til udviklingsselskab, som kommunen var medejer af kunne ske skattefrit efter dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2007.803.SR
 SKM2007.762.SR
 Ekspropriationssituation, afvisning. Spørgsmål blev afvist, fordi der manglende dokumentation og var modstridende oplysninger. Afvist.
 SKM2007.734.SR
 Ekspropriationssituation, udbetaling af skadeserstatning. I forbindelse med stormskade ønskede ejeren, at der ved salg til kommunen skulle medfølge en endnu ikke fastsat forsikringssum, som blev omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Selve overdragelsen af arealet blev anset for omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Derimod var erstatningssummen ikke omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi en erstatningssum ikke kan eksproprieres. Delvis skattefritagelse.
 SKM2007.701.SR
 Salg i ekspropriationssituation, vindmøller. På daværende tidspunkt forelå der ikke hjemmel til at ekspropriere ejendommen, fordi projektet endnu var på så tidligt et


text:
stadie, at der endnu ikke eksisterede en kommuneplan for området. Skattepligt.
 Ekspropriationssituation, afståelse til privat tredjemand, kommuneplan. Der var ikke hjemmel til, at salg til privat tredjemand kunne ske skattefrit, fordi lodsejer selv var indstillet på at ville opfylde ekspropriationsformålet. Der var ydermere formodning om sammenfaldende interesser. Kommunalbestyrelsen havde ikke vist ekspropriationsvilje. Skattepligt.
 SKM2007.686.SR
 Ekspropriationssituation, afståelse til privat tredjemand, kommuneplan. Der var ikke hjemmel til at salg til privat tredjemand kunne ske skattefrit, fordi lodsejer selv var indstillet på at ville opfylde ekspropriationsformålet. Der var ydermere formodning om sammenfaldende interesser. Kommunalbestyrelsen havde ikke udvist ekspropriationsvilje. Skattepligt.
 Salg i ekspropriationssituation, golfbane, kommuneplan. Fortjeneste ved salg en del af en ejendom var konkret omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse
 Salg i ekspropriationssituation, kommune. Salg til kommune i ekspropriationssituation var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi der var hjemmel og ekspropriationsvilje fra kommunens side. Skattefritagelse.
 SKM2007.641.SR
 Ekspropriationssituation. Frivilligt salg til tredjemand. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt ved frivillig afståelse af ejendom til tredjemand. Skattefritagelse.
 SKM2007.639.SR
 Frivilligt salg til tredje mand. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt ved frivillig afståelse af ejendom til tredjemand. Skattefritagelse.
 SKM2007.628.SR
 Ekspropriationssituation, afståelse af privilegeret ret til fiskeri. Betingelserne for skattefrihed i forbindelse med afståelse af fiskerirettigheder var opfyldt, da amtet havde hjemmel, samt ekspropriationsvilje. Skattefritagelse.
 SKM2007.611.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt ved salg til kommune. Skattefritagelse.
 SKM2007.610.SR
 Salg i ekspropriationssituation. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt ved frivillig afståelse af ejendom til kommune. Skattefritagelse.
 SKM2007.593.SR
 Salg i ekspropriationssituation, kommune. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt ved frivillig afståelse af ejendom til kommune. Skattefritagelse.
 Frivilligt salg til tredjemand, kommuneplan, ekspropriationsvilje. Betingelserne for skattefritagelse var ikke opfyldt ved frivilligt salg til privat byggeselskab, da hjemlen fandtes i kommuneplan og kommunen ikke havde udvist ekspropriationsvilje. Skattepligt.
 SKM2007.566.SR
 Ekspropriationssituation, serieekspropriation, frivilligt salg til delvist kommunalt ejet selskab. Betingelserne til skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldte ved frivilligt salg til delvist kommunalt ejet udviklingsselskab. Der blev statueret ekspropriationsvilje ud fra en betragtning om serieekspropriation. Skattefritagelse.
 Serieekspropriation.
 SKM2007.492.SR
 Salg i ekspropriationssituation, tredjemand. Det forhold, at kommunen havde mulighed for at ekspropriere efter lokalplan, var ikke tilstrækkeligt til at statuere ekspropriationsvilje fra kommunens side. Skattepligt.
 Ekspropriationssituation. Fredningserstatning. Fortjeneste, der stammede fra modtaget fredningserstatning og blev fastsat ved Naturklagenævnet, var omfattet af EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2007.481.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var ikke opfyldte ved salg til kommune. Skattepligt.
 SKM2007.479.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldte ved salg til kommune. Skattefritagelse.
 Ekspropriation, frivillig overdragelse, betingelser. Salg af byggejord til X kommune kunne ske skattefrit, hvis byrådet efter lokalplanen var vedtaget og offentliggjort, erklærede sig villig til at ekspropriere hvis en frivillig aftale ikke blev indgået. Skattefritagelse.
 SKM2007.328.SR
 Ekspropriationssituation. Betingelserne for skattefritagelse


text:
efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., ved salg til kommune var ikke opfyldte. Der var ikke dokumentation for, at der var ekspropriationsvilje. Skattepligt.
 SKM2007.326.SR
 Ekspropriationssituation. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., ved salg til kommune var ikke opfyldte. Manglende dokumentation for, at der var ekspropriationsvilje. Skattepligt.
 Ekspropriationssituation, afståelse, tredjemand. Betingelserne for skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., ved salg til tredjemand var ikke opfyldte. Skattepligt.
 SKM2007.310.SR
 Ekspropriationssituation, kommune. Overdragelse af ejendom til kommune i ekspropriationssituation var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 SKM2007.269.SR
 Ekspropriationssituation. Erstatning for inddragelse af rettigheder til at opstemme og indvinde åvand. Vandløbsmyndigheden blev anset for at have vist ekspropriationsvilje, hvorefter salget kunne ske uden, at fortjenesten skulle beskattes. Skattefritagelse.
 SKM2007.268.SR
 Ekspropriation, frivilligt salg til kommune, landbrugsejendom. Der var både ekspropriationshjemmel og ekspropriationsrealitet ved frivilligt salg på ekspropriationslignende vilkår af ubebygget grund til kommune. Skattefritagelse.
 SKM2007.266.SR
 Ekspropriationssituation, serieekspropriation. Kommunalbestyrelsen havde godkendt en indstilling om opkøb af syv specifikke ejendomme og havde herefter forsøgt at indgå frivillig aftale med ejerne. Det var ikke muligt at indgå aftale med tre af disse, og der var i forlængelse heraf indkaldt til åstedsforretning. Efterfølgende indgik en af ejerne en frivillig aftale med kommunen. Kommunalbestyrelsen havde ikke specifikt tilkendegivet at den ville ekspropriere ejendommen, men da den var en del af et og samme projekt, der skulle gennemføres inden for en snæver tidsramme, fandt Skatterådet, at der var tale om en serieekspropriationssituation. Det var på denne baggrund sikkert at antage, at kommunalbestyrelsen ville have eksproprieret samtlige ejendomme, herunder spørgers ejendom, hvis der ikke var indgået en frivillig aftale. På denne baggrund blev der statueret ekspropriationsvilje. Skattefritagelse.
 SKM2007.254.SR
 Ekspropriation, frivillig overdragelse. Salg af landbrugsejendom til kommune var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., da der på overdragelsestidspunktet eksisterede en vedtaget og offentliggjort lokalplan, og byrådet havde tilkendegivet vilje til at ekspropriere. Skattefritagelse.
 SKM2007.253.SR
 Ekspropriation, frivillig overdragelse. Salg af ejendom til kommune var anset for omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi der på overdragelsestidspunktet eksisterede en vedtaget og offentliggjort lokalplan, og byrådet havde tilkendegivet vilje til at ekspropriere. Skattefritagelse.
 SKM2007.198.SR
 Salg i ekspropriationssituation, vådområdeprojekt. Erstatning for rådighedsindskrænkninger i forbindelse med vådområdeprojekt var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, frivillig overdragelse. Salg af landbrugsejendom til kommune var anset for omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi der på overdragelsestidspunktet eksisterede en vedtaget og offentliggjort lokalplan, og byrådet havde tilkendegivet vilje til at ekspropriere. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation. Erstatning for frivillig aftale, dyrkningsbegrænsning. Erstatning for dyrkningsbegrænsning efter miljøbeskyttelsesloven § 26 a var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi det blev dokumenteret, at kommunalbestyrelsen på aftaletidspunktet havde både hjemmel i loven og vilje til at gennemføre begrænsninger i dyrkningsretten ved tinglysning af pålæg, hvis der ikke kunne indgås en frivillig aftale. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Skatterådet afviste at behandle spørgsmål om skattefritagelse efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi spørgsmålet ikke kunne besvares med fornøden sikkerhed. Afvisning.
 SKM2007.187.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig afståelse. Betingelserne i dagældende


text:
EBL § 11, 2. pkt., ved frivillig afståelse var ikke opfyldte, fordi kommunalbestyrelsen ikke havde truffet beslutning om at ville ekspropriere ejendommen, hvis frivillig aftale ikke kunne indgås. Borgmesterens erklæring var ikke tilstrækkelig dokumentation. Ved ekspropriation efter planloven § 47 er det særligt påkrævet, at ekspropriationsvilje og -realitet er konkret og aktuel. Skattepligt.
 SKM2007.144.SR
 Ekspropriationssituation, frivilligt salg til kommune, ubebygget parcel. Der var både hjemmel til og realitet i at ekspropriere ved frivilligt salg på ekspropriationslignende vilkår af ubebygget byggegrund til kommune. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, frivillig afståelse. Betingelserne for at fortjeneste ved salg af jordareal var skattefri efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt. Skattefritagelse.
 Ekspropriation, frivillig overdragelse. Salg af landbrugsejendom til kommune var omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., da der på salgstidspunktet eksisterede en vedtaget og offentliggjort lokalplan, og byrådet havde tilkendegivet vilje til at ekspropriere. Skattefritagelse.
 SKM2007.62.SR
 Ekspropriation, frivillig afståelse. Betingelserne for at fortjeneste ved salg af jordareal var skattefri efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldt. Skattefritagelse.
 Ekspropriation, frivillig afståelse, sommerhusområde. Betingelserne i dagældende EBL § 11, 2. pkt., blev ikke anset for opfyldt ved salg af areal til privat investor, fordi kommunalbestyrelsens behandling af ekspropriationsspørgsmålet var så generel og diffus, at den ikke opfyldte kravet til, at der skulle være ekspropriationsvilje. Et salg til kommunen ville være omfattet af dagældende EBL § 11, 2. pkt., hvis kommunalbestyrelsen traf beslutning om at ville ekspropriere den konkrete ejendom, hvis frivillig aftale ikke kunne indgås. Betinget skattefritagelse ved salg til kommunen.
 SKM2007.14.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig afståelse. Betingelserne for at fortjeneste ved salg af jordareal var skattefri efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., var opfyldte. Skattefritagelse.
 SKM2006.805.SR
 Ekspropriationssituation, erstatning, deltagelse i vådområdeprojekt. Der var ikke ekspropriationsvilje, fordi deltagelse i vådområdeprojekt skulle sikres ad frivillighedens vej. Skattepligt.
 SKM2006.723.SR
 Ekspropriationssituation, frivilligt salg til privat investor. Ikke skattefrihed efter dagældende EBL § 11, 2. pkt., fordi der efter Skatterådets mening ikke var konkret ekspropriationsvilje. Skattepligt.
 SKM2006.722.SR
 Ekspropriationssituation, frivilligt salg til kommune, manglende ekspropriationsvilje. Det blev ikke anset for tilstrækkeligt godtgjort, at en ejendom ville blive eksproprieret, hvis frivillig aftale ikke blev indgået. Det var fordi det ikke fremgik af økonomiudvalgets mødereferat. Skattepligt.
 SKM2006.689.SR
 Skatteretligt aftaletidspunkt, dagældende EBL § 11, 2. pkt. Der herskede ikke reel usikkerhed om, hvorvidt en aftale ville blive gennemført. Aftaletidspunktet kunne derfor ikke udsættes og da der ikke eksisterede en godkendt kommuneplan for området, der var i overensstemmelse med en nærmere angivet regionplan, var der ikke hjemmel til at ekspropriere på aftaletidspunktet til det angivne formål. Skattepligt.
 SKM2006.687.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Betingelserne for afståelse af areal til kommune eller tredjemand blev ikke anset for opfyldte. Skattepligt.
 SKM2006.658.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Det var dokumenteret, at et landbrugsareal ville blive eksproprieret, hvis en frivillig aftale ikke blev indgået. Der kunne ikke på daværende tidspunkt tages stilling til, om restarealet var omfattet parcelhusreglen. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Fortjeneste ved afståelse af fast ejendom var skattefri, fordi det blev dokumenteret, at ejendommen ville blive eksproprieret, hvis frivillig aftale ikke blev indgået. Skattefritagelse.
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Det blev


text:
anset for dokumenteret, at et landbrugsareal ville blive eksproprieret, hvis en frivillig aftale ikke blev indgået. Der kunne ikke på daværende tidspunkt tages stilling til, om restarealet var omfattet af EBL § 8, stk. 1. Skattefritagelse.
 SKM2006.644.SR
 Ekspropriationssituation, frivillig aftale. Det var dokumenteret, at en ejendom, der ved en lokalplan var udlagt til byvækstformål, ville blive eksproprieret, hvis der ikke kunne indgås en frivillig aftale. Det var også gældende for restarealet, der ikke var omfattet af lokalplanen efter § 51, stk. 3 i lov om offentlige veje. Skattefritagelse.
 SKM2006.267.SR
 Ekspropriationssituation, frivilligt salg til kommune, ubebygget landbrugslod. Der var både mulighed i loven for og vilje til at ekspropriere fra kommunens side. Det vil sige, at der var ekspropriationsrealitet ved frivilligt salg på ekspropriationslignende vilkår af ubebygget grund til kommune. Skattefritagelse.
 SKM2003.48.LR
 Vindmølle. Skatteyders erhvervsmæssige virksomhed bestod ikke i væsentligt omfang af finansiel virksomhed. Han kunne derfor få fradrag for indskud på en pensionsordning med genvundne afskrivninger, der var opstået i forbindelse med ekspropriation af vindmølle, Reglerne i PBL § 15 A, stk. 4, var ikke til hinder for dette. Fradrag for indskud på pensionsordning.


text:
Lovligt samarbejde eller kartelvirksomhed? - Louadvokatfirma.dk
 Organisationen Dansk Erhverv udtaler, at det er vanskeligt at se, hvordan man lovligt skal kunne indgå i konsortier eller andre former for samarbejder, der giver tilbud på hele opgaven, hvis det samtidig er muligt for den enkelte virksomhed at byde på dele af opgaven.
 Den 27. november 2019 fastslog Højesteret, at det var i strid med konkurrencereglerne, da Eurostar og GVCO i 2014 bød på en kontrakt som et konsortium. Et konsortium vil sige, at firmaerne slutter sig sammen for i fællesskab at løse en offentlig opgave, som ville have været for stor at løse enkeltvis.
 Sagen angik spørgsmålet, om Eurostar Danmark og GVCO var konkurrenter, og i givet fald om virksomhederne havde handlet i strid med forbuddet mod konkurrencebegrænsende aftaler i konkurrencelovens § 6 og TEUF art. 101, da de i 2014 indgik i et konsortium med det formål at afgive tilbud på Vejdirektoratets kontrakt på genmarkering af det statslige vejnet i tre af landets distrikter.
 Vejdirektoratets kontrakt var udformet, så det var muligt for tilbudsgiver at byde på et eller flere af de udbudte distrikter, og med mulighed for at tilbyde rabat ved bud på flere. Eurostar og GVCO vandt det samlede udbud på alle tre distrikter. Virksomhederne var på daværende tidspunkt førende aktører på markedet.
 Konkurrencerådet traf afgørelse om, at virksomhederne havde handlet konkurrencebegrænsende, da de ifølge rådet skulle anses for konkurrenter, idet de individuelt kunne have budt på minimum ét af de udbudte distrikter. Konkurrenceankenævnet stadfæstede rådets afgørelse.
 Sø- og Handelsretten derimod frifandt virksomhederne, da de ifølge Sø- og Handelsretten ikke kunne anses for konkurrenter under det pågældende udbud, da de individuelt ikke var i stand til at byde på den samlede opgave.
 Højesteret fastslog, at ved vurderingen om virksomhederne var konkurrenter i forhold til udbuddet, skal der foretages en objektiv vurdering af de krav, der stilledes heri. Højesteret udtalte, at Eurostar og GVCO’s subjektive vurdering, at den særlige rabatstruktur var tilskyndende til at byde på den samlede opgave, var uden betydning.
 Ifølge Højesteret var det efter udbudsbetingelserne muligt at byde på enkelte distrikter, og rabatstrukturen medførte ikke, at udbuddet hovedsageligt angik den samlede opgave. Det var ubestridt at Eurostar og GVCO hver især var i stand til at byde på minimum ét distrikt, hvorfor Højesteret fastslog, at de var konkurrenter i overensstemmelse med udtrykket i KRL § 6 og TEUF art. 101 stk. 1.
 Herefter angik sagen spørgsmålet, hvorvidt konsortieaftalen havde til formål at begrænse konkurrencen.
 ”Højesteret finder – ligesom Konkurrenceankenævnet – at der for at anse et forhold for i sig selv at have konkurrencebegrænsning til formål skal være fornøden sikkerhed for, at tiltaget efter sin karakter i den givne markedsmæssige sammenhæng objektivt bedømt rummer et sådant potentiale af konkurrenceskadeligere virkninger, at det ikke er fornødent at påvise faktisk indtrådte skadevirkninger.”
 Højesteret fandt, at der var ikke tale om et produktionssamarbejde, eller et samarbejde mellem parterne i øvrigt i forbindelse med afsætningen af de tilbudte tjenesteydelser, da disse på forhånd var fordelt mellem parterne.
 Med baggrund i ovenstående


text:
betragtninger fastslog Højesteret, i lighed med ankenævnet, at konsortieaftalen i sig selv ansås for at have konkurrencebegrænsning til formål, og var derfor omfattet af forbuddet i KRL § 6 og TEUF art. 101 stk. 1.
 Højesteret frifandt derfor Konkurrencerådet.
 Dommens reaktioner og eventuelle konsekvenser
 Højesteretsdommen viser, at der ikke skal meget til, før en almindelige konsortieaftale mellem virksomheder på samme marked vil være i strid med konkurrencereglerne. Dommen fører til, at tilbudsgivere bør foretage en grundig vurdering af, hvorvidt virksomheden har mulighed for selvstændigt at varetage hele eller dele af opgaven, inden de indgår i et konsortiesamarbejde. Vurderingen skal med andre ord baseres på, om der er mulighed for at afgive tilbud på delkontrakter, og ikke om dette vil være en god idé.
 Ydermere bør konsortiedeltagere være særligt opmærksomme på, om der i givet fald er tale om et egentligt integreret samarbejde, eller om der reelt bare er tale om fælles afsætning af de enkelte parters ydelser.
 Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen vil på baggrund af dommen opdatere sin vejledning ”Konsortiesamarbejde i forhold til konkurrenceloven”.
 Camilla Moe Thorup, advokatfuldmægtig


text:
Højesteret Ikke ugrundet berigelse
 Ikke ugrundet berigelse
 Sag 295/2012
 Dom afsagt den 14. oktober 2013
 Beløb modtaget ifølge aftale om opgivelse af stilling som eksklusiv hovedsponsor skulle ikke tilbagebetales som følge af bl.a. ugrundet berigelse eller bristende forudsætninger
 IT Factory A/S og Saxo Bank A/S indgik i 2008 en aftale om, at banken mod betaling af 10 mio. euro + moms skulle ændre sin hovedsponsoraftale med Riis Cycling A/S, således at IT Factory kunne dele hovedsponsoratet med banken. Det var under sagen for Højesteret ubestridt, at beløbet udgjorde betaling for, at Saxo Bank opgav sin eksklusive stilling som hovedsponsor. IT Factory indgik efterfølgende en hovedsponsoraftale med Riis Cycling, som dog allerede i 2009 blev misligholdt, idet IT Factory gik konkurs.
 Spørgsmålet for Højesteret var, om Saxo Bank skulle tilbagebetale en del af beløbet til konkursboet som følge af, at banken havde opnået en ugrundet berigelse, eller fordi forudsætningerne for aftalen var bristet, samt om banken havde undladt at opfylde sin tabsbegrænsningspligt. Højesteret fandt – ligesom landsretten – at der ikke var grundlag for at pålægge Saxo Bank at tilbagebetale nogen del af beløbet.
 Højesteret gav ikke konkursboet medhold i anbringendet om ugrundet berigelse, da det forhold, at IT Factory ikke fik den forventede nytte af hovedsponsoraftalen, ikke medførte et tab for IT Factory på aftalen med Saxo Bank, men alene på aftalen med Riis Cycling. Det var endvidere ikke godtgjort, at Saxo Bank havde opnået en berigelse.
 Det var ubestridt, at der ikke efter konkurslovens regler var grundlag for et tilbagebetalingskrav, og Højesteret fandt, at risikoen for, at IT Factory som følge af konkursen ikke fik den forventede nytte af sin hovedsponsoraftale med Riis Cycling, ikke kunne påhvile Saxo Bank efter forudsætningslæren. Endelig kunne Riis Cykling efter den ændrede hovedsponsoraftale indgå aftale med en ny delt hovedsponsor, og Højesteret fandt, at der ikke var grundlag for at bebrejde Saxo Bank, at dette først lykkedes med virkning fra 2011.


text:
Skat.dk: Selskabstømning - Hæftelse for sælger og bank - Indbyrdes erstatningsfordeling
 22 Mar 2001 16:24
 SKM2001.85.HR
 I 75/1999, I 77/1999
 Selskabstømning, Erstatningsansvarlig
 Højesteret ændrede landsrettens dom og pålagde sælger at betale 8.365.267 kr. svarende til selskabets tab samt konkursomkostninger (dissens for at begrænse erstatningsansvaret til skattevæsenets tab på 5.444.709 kr.). Der var enighed om, at banken var solidarisk erstatningsansvarlig for skattevæsenets tab. Ved den indbyrdes fordeling af erstatningsbyrden måtte der tages udgangspunkt i de principper, der var fastlagt i UfR 200.365 H. Der var ikke grundlag for at fravige disse principper, selv om sælger tillige hæftede efter aktieselskabslovens § 115, stk. 5. Sælger skulle bære det kontante merprovenu, efterbeskatning af investeringsfondsmidler og rentefordelen af det kontante merprovenu. I det indbyrdes forhold skulle sælger herefter betale 4.449.043 kr. og banken 995.666 kr.
 Aktieselskabsloven § 115, stk. 2 og 5
 Konkursloven § 93, nr. 1 og 2
 Konkursloven § 94 nr. 4
 I 75/1999:
 A-banken A/S
 (advokat TS)
 1. B ApS under konkurs og
 (advokat MS) Biintervenient: Advokat JF
 (advokat SB)
 og I 77/1999:
 1. B ApS under konkurs
 2. A-banken A/S
 Østre Landsrets dom af 3. februar 1999
 A-banken A/S (banken) har gentaget sine påstande.
 HH har over for B ApS under konkurs (konkursboet) påstået frifindelse mod betaling af 5.444.709 kr. med tillæg af procesrente og har over for banken nedlagt påstand om friholdelse for ethvert beløb ud over 2.286.088 kr., som han måtte blive tilpligtet at betale til konkursboet. Over for bankens påstand om friholdelse har HH påstået frifindelse.
 B ApS under konkurs har påstået stadfæstelse, idet det beløb, som HH skal betale til konkursboet, dog skal forhøjes til 8.365.267 kr.
 Banken har for Højesteret gjort gældende, at det beløb, som HH ved en eventuel fordeling af erstatningsbyrden forlods skal fralægge sig, skal opgøres således:
 1) det kontante merprovenu på 1.958.503 kr.,
 2) det beløb på 1.167.289 kr., der ved likviditation ville være blevet udløst ved efterbeskatning af investeringsfondsmidler ud over det hensatte,
 3) likviditetsfordelen - nettorentegevinsten - af post 1 fra den 14. september 1990 til sagsanlægget den 14. september 1995 (327.585 kr. i tilfælde af, at sagen anses for en bruttosag, 403.941 kr. i tilfælde af, at sagen anses for en mellemformsag, jf. symmetriforrentningsprincippet i kildeskattelovens § 62 E, 3. pkt.) og af post 2 fra den 21. november 1991, hvor efterbeskatningen forfaldt til betaling, til sagsanlægget,
 4) likviditetsfordelen - nettorentegevinsten - af post 1 og 2 fra sagsanlægget til den 21. december 1998, hvor HH indbetalte 5.444.709 kr. til konkursboet.
 Banken og HH er enige om, at HHs kontante merprovenue kan opgøres til 1.958.503 kr. De er endvidere enige om at anvende en nettorentesats på 4,125 % p.a. og om, at renten af merprovenuet i perioden fra 14. september 1990 til sagsanlægget herefter er 327.585 kr. beregnet efter principperne i Højesterets dom af 24. november 1999 (UfR 2000 s. 365).
 Banken har bestridt at være regrespligtig over for HH for nogen del af en eventuel hæftelse efter aktieselskabslovens § 115, stk. 5, ud over 5.444.709 kr.
 HH


text:
anerkender for Højesteret, at han over for konkursboet er erstatningsansvarlig efter dansk rets almindelige erstatningsregel, og gør ikke for Højesteret gældende, at konkursboets krav er bortfaldet som følge af passivitet eller forældelse. Han gør over for banken yderligere gældende, at denne i forhold til ham skal bære også den yderligere erstatning ud over 5.444.709 kr., som han måtte blive dømt til at betale til konkursboet, hvis han hæfter efter aktieselskabslovens § 115, stk. 5.
 HH har anført, at det beløb, han forlods skal betale i det indbyrdes forhold, er 2.286.088 kr., hvilket er summen af det kontante merprovenu på 1.958.503 kr. og forrentningen heraf fra den 14. september 1990 til sagens anlæg.
 Beløbet i konkursboets påstand fremkommer således:
 Anmeldte selskabsskatter inklusive efterbeskatning
 vedrørende investeringsfondshenlæggelser 5.444.709 kr.
 Renter i henhold til selskabsskatteloven frem til og med
 december 1998 2.920.558 kr.
 i alt 8.365.267 kr.
 Seks dommere - udtaler:
 HH - sælgeren af overskudsselskabet - har erkendt, at han ved salget af selskabet på uforsvarlig måde tilsidesatte skattevæsenets interesser og derfor er erstatningsansvarlig for skattevæsenets tab på 5.444.709 kr.
 Aftalen om overdragelse af selskabet havde ikke karakter af en normal forretningsmæssig disposition. Den blev indgået med det for HH på forhånd ukendte C A/S, repræsenteret ved KS. Om dette selskab forelå der alene de i dommen nævnte oplysninger, bl.a. om revision med forbehold og om en tidligere begæring om tvangsopløsning på grund af manglende regnskab. Ifølge aftalen skulle købesummen på ca. 16 mio. kr. overføres til sælgers pengeinstitut "mod afregning af selskabets likvide midler", der var opgjort til ca. 18 mio. kr. Handelen blev afviklet ved, at sælger på et tidspunkt, hvor adgangen til at disponere over selskabets midler alene tilkom ham, accepterede henvendelsen fra A-banken som repræsentant for køber om at modtage købesummen mod samtidig at overføre selskabets midler til banken - uden angivelse af kontohaver. Vi finder, at sælgeren under de angivne omstændigheder må have indset, at han som aktionær i det solgte selskab stillede dettes midler til rådighed for køberen i forbindelse med dennes erhvervelse af aktierne i selskabet, og at han dermed overtrådte aktieselskabslovens § 115, stk. 2.
 Ved den gennemførte overførsel blev selskabets midler indsat på KSs konto, og tilbageførsel fra ham, jf. lovens § 115, stk. 4, er udelukket. Vi tiltræder herefter, at HH hæfter for selskabets tab efter § 115, stk. 5, og derfor til boet skal betale 8.365.267 kr. samt konkursomkostninger som påstået for landsretten.
 Dommer 7 udtaler vedrørende forholdet mellem konkursboet og HH:
 Er forbudet mod selvfinansiering i aktieselskabslovens § 115, stk. 2, blevet tilsidesat, og kan køberen ikke tilbagebetale de udbetalte selskabsmidler, "indestår de, der har truffet eller opretholdt dispositionerne efter stk....2, for selskabets tab", jf. § 115, stk. 5. Denne bestemmelse må efter min opfattelse forstås således, at den alene omfatter aktionærer, bestyrelsesmedlemmer eller direktører i selskabet, som på det tidspunkt, da den omhandlede disposition blev truffet eller opretholdt, var vidende om de faktiske omstændigheder, som bevirkede, at dispositionen var i strid med forbudet i stk. 2. Er der i forbindelse


text:
med salg af et overskudsselskab sket overtrædelse af selvfinansieringsforbudet derved, at selskabets midler i forbindelse med handelens berigtigelse er blevet overført til en konto tilhørende køberen, kan sælgeren herefter kun pålægges hæftelse efter stk. 5, såfremt det efter indholdet af overdragelsesaftalen eller det i øvrigt foreliggende kan anses for godtgjort, at sælgeren var vidende om, at overførselen skete til en konto tilhørende køberen. Uagtsomhed hos sælgeren er således ikke tilstrækkeligt til at pålægge denne hæftelse efter stk. 5.
 I den foreliggende sag var det i overdragelsesaftalens pkt. 5.2 bestemt, at køber efter overførselen af købesummen til sælger var legitimeret til at disponere over selskabets konti. Denne bestemmelse kan alene forstås som udtryk for, at køberen var legitimeret til at disponere som ny eneaktionær, og ikke som en bestemmelse om, at selskabets midler skulle overføres til køberen. Af telefaxen af 14. september 1990 fra køberens pengeinstitut, A-banken, til HHs pengeinstitut, D-bank, fremgik alene, at overførselen af købesummen til D-bank var betinget af, at selskabets midler overførtes til A-banken. Det fremgik således ikke, at selskabets midler ville blive overført til en konto tilhørende køberen. Der foreligger heller ikke andre omstændigheder, som giver grundlag for at fastslå, at HH var vidende herom. Efter det foran anførte finder jeg herefter, at der ikke kan rejses krav mod HH i medfør af aktieselskabslovens § 115, stk. 5.
 For Højesteret har HH som nævnt erkendt at være erstatningsansvarlig over for konkursboet efter dansk rets almindelige erstatningsregel. Jeg stemmer herefter for at tage hans påstand om frifindelse mod betaling af 5.444.709 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra sagens anlæg til følge.
 Der afsiges for så vidt angår forholdet mellem konkursboet og HH dom efter stemmeflertallet.
 Samtlige dommere udtaler herefter:
 Af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder Højesteret, at A-banken er erstatningsansvarlig for skattevæsenets tab og derfor skal betale 5.444.709 kr. til konkursboet.
 Højesteret tager herefter konkursboets påstand til følge.
 Både HH og banken har på uforsvarlig måde medvirket til den ulovlige selvfinansiering. Det solidariske erstatningsansvar herfor omfatter skattevæsenets tab på 5.444.709 kr. Herudover påhviler der HH en merforpligtelse vedrørende renter efter skattelovgivningen og omkostninger ved selskabets konkurs i kraft af hans hæftelse for det tab, som selskabet har lidt som følge af den ulovlige udbetaling til KS, og som KS ikke har dækket ind ved tilbagebetaling til selskabet.
 Det solidariske ansvar for skattevæsenets tab kan efter selskabets særegne karakter - et overskudsselskab uden anden beskyttelsesværdig selskabsinteresse end skattevæsenets kreditorinteresse - ikke udstrækkes til at omfatte selskabets videregående tab. På denne baggrund - og da A-banken ikke var rådgiver for HH om den disposition, som udløser hans hæftelse efter aktieselskabslovens § 115, stk. 5 - kan HH ikke rejse krav mod A-banken i anledning af den nævnte merforpligtelse.
 Ved den indbyrdes fordeling af den fælles erstatningsbyrde på de 5.444.709 kr. mellem banken og HH må der også i en sag om selskabstømning som den foreliggende - en såkaldt "mellemformsag" - tages udgangspunkt i de principper, der er fastlagt i Højesterets dom af 24. november 1999


text:
(UfR 2000 s. 365).
 Af beløbet på 5.444.709 kr. skal HH herefter forlods bære det kontante merprovenu på 1.958.503 kr. Det må efter det foreliggende lægges til grund, at alternativet til salget var en likvidation af selskabet, som ville have udløst en efterbeskatning af investeringsfondsmidlerne på 1.167.289 kr. ud over, hvad der var hensat hertil i regnskabet. HH skal derfor også forlods bære dette beløb. Herudover skal medregnes et beløb til kompensation for den økonomiske værdi, der for HH var knyttet til rådigheden over det kontante merprovenu på 1.958.503 kr. i perioden fra udbetalingen den 14. september 1990 til sagsanlægget. Parterne er enige om, at denne fordel beregnet efter principperne i den nævnte højesteretsdom kan opgøres til 327.585 kr. Der er ikke grundlag for at fravige disse principper som følge af, at HH tillige hæfter efter aktieselskabslovens § 115, stk. 5. Højesteret finder heller ikke grundlag for at tillægge renter af beløbet på 1.167.289 kr. i efterbeskatning af investeringsfondsmidler eller for at tillægge renter for tiden efter sagens anlæg.
 Den del af den fælles erstatningsbyrde på 5.444.709 kr., som HH i det indbyrdes forhold forlods skal bære, udgør herefter i alt 3.453.377 kr.
 Der er ved fordelingen af det resterende beløb på 1.991.322 kr. ikke grundlag for at fravige det i ovennævnte dom fastlagte udgangspunkt. Beløbet skal derfor deles lige mellem HH og A-banken.
 I det indbyrdes forhold skal HH herefter betale 4.449.043 kr. og A-banken 995.666 kr.
 HH og A-banken A/S skal til B ApS under konkurs in solidum betale 8.365.267 kr., dog således, at A-banken A/S højst skal betale 5.444.709 kr., med tillæg af procesrente fra den 14. september 1995. HH skal anerkende, at han yderligere er forpligtet til at erstatte B ApS under konkurs omkostningerne ved konkursens indtræden og boets behandling, jf. konkurslovens § 93, nr. 1 og 2, og retsafgift, jf. konkurslovens § 94, nr. 4.
 I det indbyrdes forhold skal HH af det beløb, for hvilket der hæftes solidarisk, bære 4.449.043 kr. og A-banken A/S 995.666 kr., alt med procesrente fra den 14. september 1995.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal HH og A-banken A/S in solidum til B ApS under konkurs betale 350.000 kr. I det indbyrdes forhold bærer HH 175.000 kr. heraf og A-banken A/S 175.000 kr.
 I forholdet mellem HH og A-banken A/S skal hver part betale egne sagsomkostninger for Højesteret.
 Landsrettens sagsomkostningsafgørelser stadfæstes.


text:
Transport / shipping – Danwatch https://danwatch.dk undersøgende journalistik Mon, 22 Oct 2018 14:44:39 +0000 da-DK hourly 1 https://wordpress.org/?v=4.9.8 https://danwatch.dk/dw-content/uploads/2017/09/cropped-Danwatch_fav-450x450.gif Transport / shipping – Danwatch https://danwatch.dk 32 32 Afsløring: Mærsk har solgt olieskib til skrot-handler https://danwatch.dk/afsloering-maersk-har-solgt-olieskib-skrot-handler/ https://danwatch.dk/afsloering-maersk-har-solgt-olieskib-skrot-handler/#respond Sat, 28 Oct 2017 17:00:57 +0000 https://danwatch.dk/?p=19690
 Danwatch og Politiken har fået oplysninger, som dokumenterer, at Mærsk hele tiden har vidst, at oliefartøjet North Sea Producer faktisk blev solgt til det amerikanske selskab GMS, som er verdens største videreformidler af skibe til skrot. Mærsk bekræfter oplysningerne.
 Artiklen er lavet i samarbejde med John Hansen, graverchef på Politiken.
 ”Det får jo hurtigt Mærsk til at se lidt utroværdig ud, når man først ikke vil fortælle, hvem køber er, og det så viser sig at købers manager – som er den, der reelt har de kontraktretlige forpligtelser mod Mærsk – er et selskab, der primært lever af at skrotte skibe”, siger jurist med speciale i shipping, Kristina Siig.
 Det er ulovligt at sende farligt affald til et ikke-OECD land som Bangladesh ifølge Basel-konventionen. Derfor vil det være et brud på loven, hvis Mærsk og den brasilianske partner Odebrecht vidste, at olieskibet North Sea Producer skulle ende netop der.
 Af samme grund indledte de britiske myndigheder sidste år en undersøgelse af, om der var sket noget ulovligt. Både britiske og danske myndigheder har spurgt Mærsk, hvem køberen af Producer er, men har ikke kunnet få svar.
 Britiske myndigheder får nu besked
 Ifølge miljøministeriet har Mærsk bekræftet oplysningerne fra Danwatch og Politiken overfor ministeren, og de nye informationer har minister Esben Lunde Larsen (V) ikke kendt til før nu.
 “Mærsk har ikke tidligere oplyst til Miljøstyrelsen, hvem der købte skibet North Sea Producer, og derfor er det nyt for Miljøstyrelsen, at den formelle køber skulle være et tomt selskab registreret på St. Kitts & Newis, og at GMS’s selskab i Dubai reelt var ansvarlig for kontrakten. Miljøstyrelsen har derfor kontaktet Mærsk, som har bekræftet oplysningerne”, siger Esben Lunde Larsen i en mail til Danwatch og Politiken.
 De britiske myndigheder henvendte sig til Esben Lunde Larsen sidste år med en forespørgsel, om han kunne få Mærsk til at oplyse køberen – men uden held. Derfor skal de britiske myndigheder hurtigst muligt have besked.
 “Jeg har allerede en god dialog med min britiske kollega, og jeg har bedt Miljøstyrelsen om at skrive til briterne, så vi er helt sikre på, at de britiske myndigheder har alle tilgængelige oplysninger i sagen, når de skal vurdere skyldsspørgsmålet”, siger Esben Lunde Larsen.
 Miljøminister Esben Lunde Larsen vil ikke politianmelde Mærsk. Han henviser til, at det er en sag for de britiske myndigheder.
 “Oplysningerne ændrer ikke på, at det er en sag for de britiske myndigheder, da NSP (North Sea Producer, red.) lå i britisk havn, da kontrakten blev underskrevet, og afsejlede fra en britisk havn, da det blev fragtet til ophugning”, siger ministeren.
 Jurist: Vi kan ikke vide, om det var lovligt
 Omdrejningspunktet for, om der er sket noget ulovligt er, om Mærsk vidste, at skibet skulle skrottes og hvornår beslutningen om at


text:
skrotte skibet, blev truffet. Og hvis den nye ejer besluttede det helt selv, så er det afgørende for lovligheden, om det skete i europæisk farvand eller ej. Det er nemlig ulovligt at beslutte i europæisk farvand.
 ”Mærsk var klar over, at de solgte til GMS, der specialiserer sig i indkøb af udtjente skibe til direkte skrotning. Om det er uforsigtigt eller bare naivt er nok en smagssag. Måske lidt af begge dele?”, siger jurist med speciale i shipping Kristina Siig.
 Skibet havde ikke været i drift i otte måneder fra august 2015 til maj 2016, men blot ligget stille ved byen Middlesbrough i Storbritannien, da det blev solgt til skuffeselskabet Conquistador Shipping Corporation, der i denne sag bliver administreret af GMS, der primært skrotter skibe.
 Trods indicierne på, at skibet reelt var skrot, da det blev fragtet med slæbebåd fra Middlesbrough til Bangladesh via Namibia på en kostelig rejse, kan man ikke sige det med sikkerhed, ifølge Kristina Siig.
 “Til ethvert andet skib ville jeg sige, at indikationerne klart viser, at skibet var klar til skrotning. Men lige præcis med denne type fartøj er det ikke sikkert. Groft sagt: Så længe der ikke var hul i bunden, ville man kunne smide et anker og bruge den som olielager,“ siger Kristina Siig.
 Sagen for højesteret i Bangladesh
 Det er ikke kun de britiske myndigheder, som stiller spørgsmål ved lovligheden af salget af Producer. I øjeblikket er Højesteret i Bangladesh ved at afgøre, om importen af skibet var lovlig ud fra Bangladeshisk lov og international lov.
 Foreningen for miljøadvokater i Bangladesh (BELA) mener nemlig, at både import og eksport var ulovlig. En inspektionsrapport fra myndighederne i Bangladesh viser, at der var ulovlige mængder af naturlig forekomst af radioaktivt materiale i nogle af rørene på skibet.
 Dommen forventes at blive afgjort inden for kort tid.
 Mærsk vil ikke svare på vores spørgsmål om, hvorfor de ikke ville fortælle danske og britiske myndigheder om, hvem den reelle køber var.
 De ønsker heller ikke at kommentere, hvordan det kan være korrekt at hævde, at North Sea Producer ikke blev solgt til skrot, men med henblik på fortsat drift i forbindelse med olieudvinding i Nigeria, når køberen var verdens førende formidler af skibe til skrot, GMS.
 Data fra den slæbebåd, der slæbte skibet fra Storbritannien til Bangladesh viser, at skibet aldrig ankom til Nigeria, men derimod blev sejlet direkte forbi og smed anker i Namibia, hvor det lå i to dage. Efterfølgende blev det sejlet videre til Mauritius, hvor det lå i fire dage for til sidst at blive sejlet til Bangladesh, hvor det lige nu ligger på et strandværft og afventer sin dom.
 Mærsk: Vi har lært af denne erfaring
 Mærsk står fast på, at skibet ikke blev solgt til skrot, og “hverken joint venturet eller A.P. Moller – Maersk som delejer i joint venturet kan gøre noget for at ændre de nuværende ejeres handlinger”, skriver Mærsk i en mail.
 Selskabet har tidligere lagt sig fladt ned og undskyldt for, at de ikke havde sikret


text:
sig kontraktuelt mod, at skibet endte på et strandværft i Bangladesh, hvor arbejderne huggede skibet op uden sikkerhedsudstyr, kun iført klipklappere, shorts og skjorte.
 “Men vi har lært af denne erfaring og har derfor styrket vores interne procedurer for at sikre, at vi sælger vores egne skibe på vilkår, der ikke giver køberne økonomisk incitament til at sende vores skibe til uansvarlig ophug. Derudover har vi ophørt alt samarbejde med køberen”, skriver Mærsks kommunikationsrådgiver Helene Aagaard i en mail.
 Tidslinje: Producer
 Producer er en flydende olieplatform, der siden 1984 har sejlet med olie i Nordsøen og været ejet og opereret af Mærsk under skiftende virksomhedskonstruktioner.
 Skibet blev oprindeligt bygget som et tankskib ved navn Dagmar Maersk d. 22. september 1983 på Lindøværftet i Odense.
 I 1997 ændrer skibet navn til North Sea Producer og funktion til en såkaldt FPSO (Floating Production, Storage and Offloading), som er en flydende olieplatform. Det operative ansvar overgår i den forbindelse til et joint venture-selskab kaldet North Sea Production Company Limited, som ejes 50 procent af Mærsk og 50 procent af selskabet Odebrecht.
 North Sea Production Company Limited sælger North Sea Producer i april 2016 til Conquistador Shipping Corporation, der administreres af GMS – verdens største forhandler af skibe til skrot.
 I August 2016 bliver skibet solgt til skrot til Janata Steel-værftet i Bangladesh for næsten 45 millioner kroner af GMS. I forbindelse med salget, skifter skibet navn til Producer.
 Skibet sælges som et ‘dødt fartøj’ og trækkes af en bugserbåd fra England til Bangladesh, hvor det nu afventer skrotning.
 Myndigheder i Bangladesh har stoppet skrotningen ad flere omgange, mens de har undersøgt skibet for farlige kemikalier og radioaktivt materiale.
 Sagen kører i Højesteret i Bangladesh lige nu, som skal tage stilling til om importen var lovlig.
 ]]> https://danwatch.dk/afsloering-maersk-har-solgt-olieskib-skrot-handler/feed/ 0 Anders Samuelsen vil sætte børnearbejde på dagsordenen under Ghana-besøg https://danwatch.dk/anders-samuelsen-saette-boernearbejde-paa-dagsordenen-ghana-besoeg/ https://danwatch.dk/anders-samuelsen-saette-boernearbejde-paa-dagsordenen-ghana-besoeg/#respond Fri, 20 Oct 2017 13:09:50 +0000 https://danwatch.dk/?p=19214
 Børnearbejde er udbredt i det vestafrikanske land Ghana, hvor hver fjerde barn i alderen 5-14 år arbejder. Særligt i landbrugssektoren er børnearbejde udbredt – og det er blandt andet her, danske investeringer skal fremmes.
 Arla og chokoladefabrikanten Toms er sammen med andre top firmaer som Mærsk, Novo Nordisk og Vestas, i delegationen som udenrigsminister Anders Samuelsen (LA) og dronning Margrethe står i spidsen for.
 Tre danske satsningsområder i Ghana:
 Den maritime sektor, infrastruktur og jernbaner
 Statsbesøget finder sted den 23. til 24. november. Og foruden dronning Margrethe og Anders Samuelsen er miljø-og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) samt en lang række virksomheder rejst til det vestafrikanske land.
 Børnearbejde i landbruget
 Tal fra Verdensbankens levekårsundersøgelse, der blev gennemført i Ghana i 2013, viser at hvert fjerde ghanesiske barn arbejder, og at fattigdom stadig er udbredt. Det er til trods for at det vestafrikanske land ofte fremhæves som en økonomisk og politisk succes-historie, med høj økonomisk vækst og et solidt demokrati.
 I en udtalelse til Danwatch skriver udenrigsministeriet, at den danske regering vil diskutere problemet med de ghanesiske kollegaer, men at de samtidig mener, at de danske virksomheder, der


text:
deltager i besøget, har en solid praksis for socialt ansvarlige investeringer:
 Statsbesøget sker under sloganet ‘From Aid to Trade’
 Her er der fokus på udenlandske investeringer og handelssamarbejde med Ghana.
 Den danske bistand til Ghana skal udfases inden 2020.
 “Vores indtryk er generelt, at mange af de danske virksomheder, der pt. udviser interesse i at investere i Ghana er store virksomheder, der arbejder ud fra en udførlig CSR-politik, når de etablerer sig på markedet. Ser vi over feltet af danske virksomheder, der allerede er etableret i Ghana, har ambassaden ikke kendskab til virksomheder, der ikke arbejder med respekt for disse rettigheder”, skriver ministeriet.
 Udenrigsministeriet understreger også, at de ikke har kendskab til danske virksomheder, der direkte eller indirekte benytter sig af børnearbejde. De oplyser desuden, at udenrigsminister Anders Samuelsen vil diskutere problematikken med Ghanas udenrigsminister, Shirley Ayorkor Botchwey.
 “I udenrigsministerens samtale med den ghanesiske udenrigsminister vil de generelle udfordringer med at sikre ordentlige arbejdsvilkår i den private sektor blive nævnt, og udenrigsministeren vil fremhæve de danske virksomheders forpligtelse til at sikre, at der ikke bruges børnearbejde”, skriver ministeriet til Danwatch.
 Efterlyser arbejdspladser
 Et formål med besøget er at bidrage til økonomisk udvikling. Det sker under sloganet “From aid to trade”, og som led i at den danske Danida-bistand til Ghana helt skal udfases inden 2020. Ghana-eksperter mener at investeringer kan være vigtige for at udrydde fattigdom og skabe udvikling i landet, men advarer mod investeringer, der kun kommer danske virksomheder til gavn, uden at skabe lokal værdi og arbejdspladser.
 “Jeg mener, at udenlandske investeringer er vigtige for at skabe udvikling, men det afhænger af, hvilken type investering det er”, forklarer Lindsay Whitfield, som er lektor på Roskilde Universitet, og leder for Center for Afrikansk Økonomi.
 Ifølge Lindsay Whitfield er det afgørende, at investeringerne skaber lokal værdi, for eksempel ved at øge den lokale produktion.
 “Hvis investeringerne kun bidrager til at bringe råstoffer ud af landet til forarbejdning andre steder, så hjælper det ikke den ghanesiske økonomi ret meget, selvom det måske gavner danske virksomheder”, forklarer hun.
 Også Robert Hinson, som er professor ved University of Ghana og ekspert i multinational forretningsvirksomhed og socialt ansvarlige investeringer, efterspørger lokal forarbejdning af råvarer. Blandt andet indenfor kakaoproduktion, som er en af Ghanas store eksportvarer.
 “Det bedste for Ghana vil være, hvis man kan opfordre til, at kakao bearbejdes her. For lige nu ser man, at næsten al den kakao der dyrkes bliver eksporteret, bortset fra nogle få firmaer som holder til i Ghana. Og folk her er interesserede i arbejdspladser”, siger Robert Hinson.
 Mineindustriens negative fodaftryk
 Også danske virksomheder der leverer udstyr til mineindustrien, særligt i form af spildevandshåndtering, deltager i erhvervsfremstødet.
 Mineindustrien i Ghana har været under massiv kritik, både for brug af børnearbejde men også for miljøødelæggelser og sundhedsskadelige arbejdsforhold. Industrien har bidraget til, at 60 procent af alle vandressourcer i Ghana i dag er forurenede. Det fastslår Ghanas Water Resources Commission, ifølge Ghana Press.
 James Baba Abugre, forsker ved University of Ghana Business School, påpeger, at mineindustrien er upopulær blandt


text:
befolkningen. Han mener ikke, at industrien kommer lokalsamfundene til gode:
 “Hvis du ser på udvindingsindustrierne, som olie og minedrift efter guld og mangan, så forsvinder de ud af landet, så snart de er hevet op af Ghanas jord. Der indbetales skat til regeringen, men det betyder ikke, at de bruger pengene i lokalsamfundene, og minesamfundene er fattigere end de havde behøvet at være”, konstaterer James Baba Abugre.
 ]]> https://danwatch.dk/anders-samuelsen-saette-boernearbejde-paa-dagsordenen-ghana-besoeg/feed/ 0 Danmark får FN-kritik for dobbeltmoral i håndteringen af farligt affald https://danwatch.dk/danmark-faar-fn-kritik-dobbeltmoral-haandteringen-farligt-affald/ https://danwatch.dk/danmark-faar-fn-kritik-dobbeltmoral-haandteringen-farligt-affald/#respond Wed, 18 Oct 2017 14:13:37 +0000 https://danwatch.dk/?p=19057
 FN’s specialrapportør Baskut Tuncak er netop hjemvendt efter 10 dage i Danmark og Grønland. Her mødtes han med repræsentanter for regeringen, ngo’er, medier og virksomheder for at se nærmere på, hvordan farligt affald bliver håndteret i Danmark, og af danske aktører i udlandet.
 FN's special rapportør
 FN’s special rapportører er uafhængige eksperter i menneskerettigheder. De fungerer som fakta-findere for Sekretariatet for FN’s højkommissær for menneskerettigheder (OHCHR). De arbejder frivilligt og ulønnet.
 Baskut Tuncak blev udnævnt som special rapporteur i 2014.
 Mens der er stor ros til regeringen og danske virksomheder for at beskytte mennesker og miljø mod farligt og giftigt affald i Danmark, så bliver den danske indsats uden for Danmarks grænser kritiseret. Baskut Tuncak peger på det “dobbeltmoralske” i, at der er forskel på, hvad virksomheder får tilladelse til at gøre i Danmark og i udlandet.
 “Danmark må udvide sin “bedste-i-klassen”-praksis for beskyttelse af menneskerettigheder i forbindelse med giftigt affald i Danmark, til sine forretninger i udlandet,” skriver Baskut Tuncak i sin beretning, og fremhæver Frankrig for sine indsatser.
 Skibsophug og pesticider
 Især to områder bør få særlig opmærksomhed, ifølge Baskut Tuncak. Den ene er danske virksomheders produktion af pesticider, der produceres i Danmark – men som er forbudt at anvende i EU – og eksporteres til lande med lempeligere lovgivning.
 Det andet kritikpunkt er Mærsks skibsophugning i Indien og Bangladesh, som Danwatch i samarbejde med Politiken og TV2 afdækkede i 2016.
 I 1997 ændrer skibet navn til North Sea Producer og funktion til en såkaldt FPSO (Floating Production, Storage and Offloading), som er en flydende olieplatform.
 Det operative ansvar overgår i den forbindelse til et joint venture-selskab kaldet North Sea Production Company Limited, som ejes 50 procent af Mærsk og 50 procent af selskabet Odebrecht.
 North Sea Production Company Limited sælger North Sea Producer i april 2016.
 I August 2016 bliver skibet solgt til skrot til Janata Steel-værftet i Bangladesh for næsten 45 millioner kroner af GMS, som er verdens største mellemhandler af skibe til skrot. I forbindelse med salget, skifter skibet navn til Producer.
 Skibet sælges som et ‘dødt fartøj’ og trækkes af en bugserbåd fra England til Bangladesh til skrotning.
 Kilder: www.solarshipping.net, http://shipandbunker.com/news/features/risk-management/69872
 “Den seneste skandale vedrørende skibsophugningen af ‘North Sea Producer’ i Chittagong er endnu et beklageligt eksempel på kroniske mangel på åbenhed i shipping industrien til fuldt ud at acceptere dets ansvar”, siger Baskut Tuncak.
 Hvad er dine og FN’s anbefalinger i denne sag?
 “Mit synspunkt er, at Maersk og Odebrecht må tage alle nødvendige


text:
skridt for at afhjælpe det seriøse problem, de har skabt. Det er uetisk at gemme sig bag deres joint venture – andre virksomheder der er involveret i sådanne menneskerettighedssager har taget ansvar, ikke gemt sig bag et firma-slør,” siger Baskut Tuncak og fortsætter:
 “De må sikre, at fartøjet bliver hugget op på en måde, der er sikker både for miljø og mennesker. De må rette op på enhver forurening, og kompensere enhver som er påvirket med en undskyldning. Det er afgørende, at Danmark og andre EU medlemslande må sikre, at smuthuller i EU lovgivningen, der muliggør dette bliver lukket.”
 Hvad bør myndigheder og virksomheder gøre i lignende situationer?
 “Maersk og andre parter har nægtet at fortælle mig hvad der faktisk skete i den konkrete sag. Men, ud fra min forståelse, så burde de ikke have solgt skibet til et skrot-firma ud fra det falske påskud, at skibet fortsat skulle operere i Afrika.“
 Er dette en unik situation, eller er det “business as usual” i skibsophug-industrien?
 “Desværre er jeg bange for, at det er det sidste. Det er beklageligt, at Maersk er gået tilbage på sine forpligtelser til ikke at bruge beaching-metoden, og det er skuffende, at EU’s regulativer for skibs-genbrug og Hong Kong konventionen ikke sikrede, at disse handlinger var fortidens synder.”
 Kritik af manglende tilsyn i Indien
 På sit besøg i Danmark var Baskut Tuncak også på besøg hos netop Mærsk, hvor de drøftede forsvarlig skibsophugning. Han bemærker, at selskabet forsøger at løfte standarden for skibsophugning på nogle få værfter i Indien. Men han peger på flere alvorlige problematikker i den forbindelse.
 “Fraværet af uafhængig monitorering af miljø-data, og undgåelsen af mere sikre alternative faciliteter i Europa og andre steder, var dybt problematiske”.
 “Det virker fuldstændig uacceptabelt, at disse værfter ikke kan blive gransket af uafhængige organisationer”, konkluderer Baskut Tuncak.
 Danwatch har kontaktet Mærsk for at få en kommentar til kritikken, men kommunikationsmedarbejderen ville ikke forholde sig til kritikken. I stedet skriver hun, at der er sket stor positiv udvikling på de skibsværfter i Indien, hvor Mærsk-skibene bliver ophugget.
 “Nogle af de vigtigste forbedringer har substantielt reduceret kontakten med tidevands-zonen, kompatible boliger til alle arbejdere, kontrakter, minimumsløn, og 200 procent betaling for overbejde samt fuldt ud godkendt sikkerhedsudstyr og intens sikkerhedstræning,” skriver Conception Boo Arias fra kommunikationsafdelingen hos Maersk.
 Danwatch afdækkede sidste år, at forholdene på værftet i Indien, hvor de to skibe Wyoming og Georgia blev hugget op af arbejdere, som hverken havde kontrakter eller tilstrækkeligt sikkerhedsudstyr. Dansk ekspert i arbejdsforhold på skibsværfter, Hasse Mortensen, var chokeret over forholdene og udtalte dengang:
 Danwatch har ikke besøgt værftet efterfølgende og kan ikke dokumentere noget om de nuværende tilstande. Læs hele 2016-undersøgelsen om Mærsk og det livsfarlige affald i Indien.
 ]]> https://danwatch.dk/danmark-faar-fn-kritik-dobbeltmoral-haandteringen-farligt-affald/feed/ 0 Højesteret standser ophugning af Mærsk-skib med radioaktivitet https://danwatch.dk/hoejesteret-standser-ophugning-maersk-skib-radioaktivitet/ https://danwatch.dk/hoejesteret-standser-ophugning-maersk-skib-radioaktivitet/#respond Wed, 13 Sep 2017 19:25:14 +0000 http://danwatch.dk/?p=17219
 Højesteret i Bangladesh venter stadig på svar om, hvor meget radioaktivt materiale, der er fundet i olieskibet Producer. Derfor har miljøadvokater fra Bangladesh indstillet, at ophugningen standses, indtil der kommer svar.


text:
Højesteret har besluttet ved en høring d. 29. august, at ophugningen standses indtil d. 5. oktober. Den dato er der frist for de bangladeshiske miljømyndigheder at indlevere inspektionsrapporten, som angiver mængderne af radioaktivt materiale, til retten. Det skriver flere medier i Bangladesh.
 Ophugning trods radioaktivitet
 Efter miljømyndighederne inspicerede skibet i juni 2017 og fandt ulovlige mængder radioaktivt materiale, var ophugningen tilsyneladende gået i gang igen. Kilder melder om, at de radioaktive rør nu er fjernet. Men det er endnu uklart, om det er sandt, og i så fald om det er sket forsvarligt i forhold til miljøet og arbejdernes sikkerhed.
 Læs: Radioaktivitet fundet i tidligere Mærsk-skib
 Danwatch afslørede i samarbejde med Politiken og TV2 i 2016, at Mærsk skibet Producer var sendt til ophugning ved et primitivt værft på Chittagongstranden i Bangladesh – stik imod selskabets tidligere udsagn.
 På Chittagong ligger, hvad der kaldes “verdens værste værfter”, fordi der ikke var faciliteter til at håndtere giftige kemikalier eller radioaktivt materiale, og der blev ikke udleveret beskyttelsesudstyr til arbejderne, som ofte arbejdede i klipklappere og shorts.
 Det er ikke første gang, at myndighederne sætter bremsen i over for ophugningen af det store olie-fartøj. Læs om hele forløbet om Mærsks hovedpine i Bangladesh her.
 I november 2016 fik ophugningen ikke lov at fortsætte, før myndighederne havde undersøgt, om skibets tanke og kilometervis af rørsystemer indeholdt stoffer, som er farlige for miljøet og de arbejdere, som uden forsvarligt sikkerhedsudstyr var i gang med at skille skibet ad på daværende tidspunkt. Dette er nu gjort, men Højesteret har forlangt nærmere indsigt i inspektionens resultater.
 Ifølge avisen The Daily Star har miljømyndighederne undersøgt 11 steder på skibet og fundet forhøjet radioaktivt materiale et af de steder. Foreningen for miljøadvokater i Bangladesh (BELA) skriver i en meddelelse til Højesteretten, at “der kan ske ulykker, hvis det giftige skib bliver skrottet,” ifølge The Daily Star.
 Fjerde samråd i Danmark
 I Danmark følger politikerne på Christiansborg nøje med i udviklingen af den specifikke sag og i den generelle udvikling af danske rederiers ansvarlige skrotning.
 D. 6. september 2017 blev der afholdt det fjerde samråd i sagen om det tidligere Mærsk-skib, som endte i Bangladesh til ophugning på stærkt kritisable strand-værfter. Her fastholdte oppositionen et pres på miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V).
 Ministeren indvilligede i at fremsende korrespondance med de britiske myndigheder om Mærsk-skibet North Sea Producer og at tage et møde med danske rederier for at minde dem om deres forpligtelser.
 Læs: Miljøminister giver opposition indsigt i korrespondance
 ]]> https://danwatch.dk/hoejesteret-standser-ophugning-maersk-skib-radioaktivitet/feed/ 0 Miljøminister giver opposition indsigt i korrespondance https://danwatch.dk/miljoeminister-giver-opposition-indsigt-korrespondance/ https://danwatch.dk/miljoeminister-giver-opposition-indsigt-korrespondance/#respond Wed, 06 Sep 2017 09:39:56 +0000 http://danwatch.dk/?p=9639
 Lad os holde fast i, hvad det handler om: Vores gamle skrot, som er et stort problem for miljøet og de mennesker, som håndterer det.
 ]]> https://danwatch.dk/miljoeminister-giver-opposition-indsigt-korrespondance/feed/ 0 Nyt samråd om tidligere Mærsk-skib på baggrund af ulovlig radioaktivitet https://danwatch.dk/nyt-samraad-tidligere-maersk-skib-paa-baggrund-ulovlig-radioaktivitet/ https://danwatch.dk/nyt-samraad-tidligere-maersk-skib-paa-baggrund-ulovlig-radioaktivitet/#respond Wed, 21 Jun 2017 08:07:01 +0000 http://danwatch.dk/?p=9501
 Regeringen er for tredje gang blevet kaldt i samråd i sagen om det tidligere Mærsk-skib ‘North Sea Producer’ der blev sendt til skibsophugning


text:
i Bangladesh under horrible forhold. Dette er resultatet af Danwatchs nylige afsløringer om, at der er fundet ulovlige mængder radioaktivitet på olie-fartøjet.
 Det er Christian Juhl medlem af udenrigsudvalget for Enhedslisten, der har indkaldt Erhvervsminister Brian Mikkelsen (K) og Udenrigsminister Anders Samuelsen (LA) til endnu et samråd i sagen.
 Miljøminister Esben Lunde Larsen har ellers to gange tidligere været i samråd i miljø- og fødevareudvalget for at redegøre for danske rederiers ophugning af skibe under dårlige miljø- og arbejdsforhold i Bangladesh og Indien.
 Fra vugge til grav i skibsbygningen
 “Når man kan pege på, at der er radioaktivitet er det jo ret alvorligt“ udtaler Christian Juhl til Danwatch.
 Derfor vil Christian Juhl til samrådet gerne have svar på, hvad der fremadrettet generelt kan gøres for, at danske rederier ikke ophugger skibe under horrible forhold, som tilfældet er i Bangladesh:
 Samrådspørgsmål stillet af Christian Juhl
 1) Hvad har ministrene foretaget sig over for danske redere siden besvarelsen af samrådsspørgsmål B (URU, 2016/17) den 22. november 2016?
 2) Mener ministrene, at ophugningen foregår under forsvarlige arbejdsforhold?
 3) Hvilke konsekvenser mener ministrene, at det skal have for danske rederier, hvis de lader skibe ophugge i strid med internationale konventioner?
 4) Hvad vil ministeren gøre for, at Hong Kong Konventionen overholdes, når danske skibe ophugges uden for Danmarks grænser, og at lignende forhold ikke gentager sig.
 Link til samrådsspørgsmålene
 “Er det muligt, at man kunne ophugge andre steder, hvor man systematisk går ind og tager vare på hele forløbet, så man stiller krav til bygningen af skibe med at gøre dem lette at ophugge og genbruge? “, udtaler Christian Juhl.
 Han mener, den nuværende praksis for at ophugge skibe er gammeldags:
 “De krav stiller vi til biler, maskiner og hårde hvidevarer stiller vi ikke til skibe. Det er helt gammeldags at sige, at når det skib bygges, har man ikke tænkt én tanke på, hvordan det ophugges. Så kigger man ud i verden og siger, hvor kan vi gøre det billigst?,” siger Christian Juhl.
 Hong-Kong konventionen skal strammes op
 Miljøminister Esben Lunde Larsen udtalte ved sidste samråd i marts 2017, at regeringen accepterer den udskældte beaching metode til skibsophug.
 Hong Konventionen, Danmark for nyligt er tiltrådt, som dog ikke er ratificeret, tillader beaching. Ved beaching sejles containerskibe med høj fart op på en strand, hvorefter de skrottes delvist manuelt på stranden. Det betyder, at den ofte giftige bundmaling skrabes af og skylles ud i havet. FN’s særlige rapportør for farligt affald har tidligere udtalt til Danwatch, at beaching ikke er muligt at gøre bæredygtigt for miljøet.
 Oppositionen var ved sidste samråd stærkt uenig med Miljøminister Esben Lunde Larsen i den holdning. Og Christian Juhl mener, at Hong Kong konventionen kun udgør en “basis beskyttelse” for arbejderne, derfor vil han til det nye samråd gerne have svar på, hvad de to ministre vil gøre for at forbedre Hong Kong konventionen.
 “Kan man stramme reglerne op? Hong Kong konventionen er jo et kompromis som sagtens kunne gøres stærkere. Man kunne forestille at nogle lande går i


text:
spidsen for Hong Kong konventionen. Og gør den bedre?,” afslutter Christian Juhl til Danwatch.
 Sagen om det tidligere Mærsk-skib ‘ North Sea Producer’ har rullet siden oktober 2016, hvor Danwatch dokumenterede sammen med TV2 og Politiken at Mærsk skibe blev ophugget under dårlige arbejds- og miljøforhold.
 Samrådet forventes at komme lige efter sommerferien.
 Topbillede: Christian Juhl fra Enhedslisten / Foto: Mark Knudsen
 ]]> https://danwatch.dk/nyt-samraad-tidligere-maersk-skib-paa-baggrund-ulovlig-radioaktivitet/feed/ 0 Radioaktivitet fundet i tidligere Mærsk-skib https://danwatch.dk/radioaktivitet-fundet-tidligere-maersk-skib/ https://danwatch.dk/radioaktivitet-fundet-tidligere-maersk-skib/#respond Tue, 13 Jun 2017 07:10:31 +0000 http://danwatch.dk/?p=9473
 Det tidligere Mærsk-fartøj ‘North Sea Producer’ indeholder radioaktivt materiale, som overstiger grænsen for den tilladte mængde, oplyser miljømyndighederne i Bangladesh til Danwatch.I oktober 2016 dokumenterede Danwatch, Politiken og TV2 i undersøgelsen ‘Mærsk og det farlige affald i Bangladesh’ at skibet North Sea Producer, var sendt til skrot af den køber, som Mærsk havde solgt skibet til, på et strand-værft i Chittagong, berygtet for usædvanligt dårlige arbejdsvilkår og miljøforurening.
 ]]> https://danwatch.dk/radioaktivitet-fundet-tidligere-maersk-skib/feed/ 0 Miljøminister i Mærsk-sag: “Jeg er et tillidsmenneske” https://danwatch.dk/miljoeminister-maersk-sag-jeg-tillidsmenneske/ https://danwatch.dk/miljoeminister-maersk-sag-jeg-tillidsmenneske/#respond Fri, 03 Mar 2017 14:34:16 +0000 http://danwatch.dk/?p=9159
 Regeringen tror på tillid, ikke regulering. Det forklarer miljøminister Esben Lunde Larsen i samråd indkaldt af en samlet opposition med tidligere transportminister Pia Olsen Dyhr (SF) og tidligere miljøminister Ida Auken (R) i spidsen. De vil have svar i sagen om Mærsk, der sender skibe til ophug på nogle af verdens værste værfter i Indien og Bangladesh. Men Esben Lunde Larsen har ikke det store behov for vished, forklarer han.I oktober 2016 afslørede Danwatch sammen med Politiken og TV2, at to Mærsk-skibe blev ophugget på et værft i Indien, der på trods at være godkendt i henhold til Hong Kong-konvention for forsvarlig skibsophugning ikke levede op til konventionens eller Mærsks standarder for forsvarligt skibsophug.
 Danwatch dokumenterede i 2016 at Mærsks skibe var endt til ophugning på strande i Bangladesh og Indien, hvor forholdene er farlige for miljøet og ophugnings arbejderne.
 Aktionærforeningenhvor nogle af de største pensionsselskaber er med, var efterfølgende ude og kritisere Mærsk.
 Oppositionen indkaldte herefter ministeren til samråd i december. Men fik ikke fyldestgørende svar og indkaldte derefter ministeren til endnu et samråd der blev afholdt i går.
 Det var en samlet opposition bestående af: Pia Olsen Dyhr (SF), Christian Rabjerg Madsen (S), Maria Reumert Gjerding (EL), Christian Poll (ALT) og Ida Auken (RV) der havde indkaldt til gårdsdagens samråd.
 Danwatch dokumenterede, hvordan de to Mærsk skibe nu blev ophugget under farlige forhold for arbejderne. Samtidig afslørede Danwatch, at et Mærsk olieskib blev sendt til ophug i Bangladesh, hvor forholdene er ekstremt farlige.
 Mærsk har i mange år taget afstand fra skibsværfterne i Bangladesh, netop fordi at forholdene her er så barske.
 Sagen fik stor opmærksomhed i danske medier og ruller videre i Folketinget, hvor Miljøminister Esben Lunde Larsen dog ved gårsdagens samråd gjorde det klart, at han ikke ønsker at foretage sig yderligere i sagen.
 “Jeg håber, at de ansvarlige skibsreddere helt af sig selv vil vælge anlæg, der ophugger på forsvarlig vis,” forklarer han om regerings afventende position.
 Oppositionen utilfreds
 Det er uacceptabelt for SF’s formand Pia Olsen Dyhr, der


text:
opfordrer Miljøministeren til at være mere proaktiv i sagen om Mærsks farlige skibsophugning.
 “Jeg er oprigtig bekymret efter samrådet. Jeg mener stadig, at en politianmeldelse af Mærsk er en god ide. Så ville vi få kulegravet den her sag. I stedet for, at der er så mange usikkerheder, hvor vi må afvente hvad briterne gør, og hvad den danske regering gør,” siger hun til Danwatch og henviser til, at hun tidligere har anbefalet politianmeldelse.
 Også Enhedslistens Maria Reumert Gjerding opfordrer Miljøministeren til at spille en mere aktiv rolle:
 “Jeg undrer mig over, hvorfor ministeren ikke er en lille smule mere proaktiv i denne sag. Vi kan og bør spille en vigtig rolle i forhold til at sikre, at internationale regler og love bliver overholdt. Der skal være en respekt omkring det, og rederierne skal vide, at det har konsekvenser, og at de bliver efterforsket, hvis det ser suspekt ud,” siger hun.
 Vil eftersende dokumenter til britiske myndigheder
 Efter pres fra Pia Olsen Dyhr indvilligede Miljøministeren i at tage kontakt til de britiske myndigheder og videregive oplysninger om Mærsks skib, North Sea Producer, der blevet købt af en Cash Buyer, med det formål at ophugge skibet.
 Men han vil ikke gøre mere for aktivt for at assistere den britiske undersøgelse.
 Jeg er grundlæggende et tillidsmenneske, der har tillid til, at der bliver handlet korrekt indtil, der måtte blive bevist noget andet. Derfor har jeg sådan set ikke behov for at få vished.
 Miljøminister Esben Lunde Larsen
 Stadig forvirring om beachingBeaching var igen et centralt emne under samrådet. Beaching er når containerskibe med høj fart sejles op på en strand, hvorefter de skrottes delvist manuelt på stranden. Det betyder, at den ofte giftige bundmaling skrabes af og skylles ud i havet. FN’s særlige rapportør for farligt affald har tidligere udtalt til Danwatch, at beaching ikke er muligt at gøre bæredygtigt for miljøet.På samrådet tilkendegav miljøministeren, at beaching er i orden, så længe det følger Europa-Kommissionens anbefalinger:“Regeringen er ikke tilhænger af beaching. Vi er tilhængere af, hvorvidt der er ordentlige forhold omkring beaching. Ifølge Kommissionens vejledning kan beaching bruges, når skroget er intakt,” forklarede miljøministeren.
 Det er ikke godt nok for Ida Auken (R), der gerne så, at miljøministeren tager helt afstand fra beaching-metoden.
 EU-liste på trapperne
 Ida Auken (R) pressede på for at få ministeren til at komme med forslag til, hvordan man kan få rederierne til at bruge værfter med ordentlige forhold. Men Miljøministeren ville ikke gøre mere internationalt for at forbedre forholdene på værfterne, så længe den europæiske liste for godkendte værfter ikke er færdig.
 “Jeg tror, vi får en mere praktisk anvendelig debat, når vi først har set hvilke værfter, der bliver godkendt her i løbet af foråret, og senest til sommer på den europæiske liste. Jeg synes, at man har lavet et fintmasket net i forhold til de krav skibsophugs forordningen stiller,” sagde han til samrådet og erklærede, at den danske regering vil følge EU-Kommissionens anbefalinger.
 Der er 17 værfter, der har ansøgt om at blive optaget på


text:
den nye europæiske liste i 2017. Den europæiske liste tillader stadig beaching, men stiller dog krav til værfterne.
 Samlet set er Pia Olsen Dyhr ikke tilfreds med miljøministerens håndtering af sagen. Derfor overvejer hun og resten af oppositionen nu, hvordan de vil fortsætte.
 “Der er kommet en del spørgsmål til EU-Kommissionen, blandt andet fra Margrete Auken (medlem af Europa-Parlamentet for SF, red.). Dem vil jeg selvfølgelig afvente svar på, fordi det er oplagt at høre Kommissionens syn før vi går videre,” siger hun til Danwatch.
 Coverbillede: Shafiur Rahman
 ]]> https://danwatch.dk/miljoeminister-maersk-sag-jeg-tillidsmenneske/feed/ 0 Miljøministeren kaldt til endnu et samråd om Mærsk-sagen https://danwatch.dk/miljoeministeren-kaldt-endnu-samraad-maersk-sagen/ https://danwatch.dk/miljoeministeren-kaldt-endnu-samraad-maersk-sagen/#respond Sun, 25 Dec 2016 15:15:52 +0000 http://danwatch.dk/?p=10223
 Det stod i går klart, at miljøministeren, Esben Lunde Larsen, ikke ser grund til, at undersøge Mærsk nærmere i sagen om de tre Mærsk-skibe, der lige nu skrottes på strande i Indien og Bangladesh under stærkt kritisable forhold, og hvor der i det ene tilfælde kan være tale om ulovlig eksport af farligt affald.
 Det redegjorde Esben Lunde Larsen for i går ved et åbent samråd. Oppositionspartierne mente dog ikke at der, efter to timers samråd, var fuld afklaring i sagen. Derfor indkalder de ministeren til nyt samråd.Gårsdagens samråd sker på baggrund af Danwatchs undersøgelse, Mærsk og Det Livsfarlige Affald, der afslørede livsfarlige arbejdsforhold for de arbejdere, der lige nu skrotter tre Mærsk-skibe på strande i Indien og Bangladesh.
 Undersøgelsen blev udgivet sammen med TV2 og Politiken i oktober, hvorefter SF opfordrede miljøministeren til at politianmelde Mærsk og undersøge, om der var tale om ulovlig eksport af farligt affald til Bangladesh.
 Intet grundlag for politianmeldelse
 Miljøministeren finder ikke grundlag for en dansk politianmeldelse af Mærsk, men påpeger, at der kan være tale om ulovlig eksport af farligt affald i sagen om olieskibet North Sea Producer, der blev trukket til skrot fra Storbritannien til Chittagong-stranden i Bangladesh. Ophugning af North Sea Producerer er midlertidigt indstillet, da Miljømyndighederne i Bangladesh efter Danwatchs afsløringer blev bekendt med, at Mærsk-skibet ikke var blevet miljøgodkendt før, det blev sejlet op på stranden. Miljømyndigheder er nu i gang med at undersøge, om skibet er renset eller om det indeholder farlige stoffer og radioaktivitet, som forekommer i olieskibe. Miljømyndighederne oplyser til Danwatch, at de forventer at afslutte undersøgelsen inden årets afslutning.
 Miljøstyrelsen vurderer dog, at ansvaret ikke ligger hos Mærsk, men hos køberen af skibet, der sendte det til skrot på et værft i Bangladesh. North Sea Producer blev købt af Janata Steel-værftet i Chittagong, der hverken lever op til Hong Kong konventionen eller til Mærsks egne standarder for forsvarligt ophug.
 På baggrund af mistanken om mulig ulovlig eksport af farligt affald har miljøministeren taget kontakt til sin britiske kollega: “Og bedt hende om at være opmærksom på sagen”, oplyser miljøministeren. Det blev dog fastslået under samrådet, at regeringen vil ikke gå yderligere ind i sagen.
 Regeringen har ingen holdning til beaching
 Beaching var et centralt emne under samrådet. Kort fortalt handler beaching om, at de kolossale containerskibe med høj fart sejles op på en strand, hvorefter de skrottes


text:
delvist manuelt. Undervejs skrabes bundmaling af, der i det store og hele skylles ud i havet. FNs særlige rapportør for farligt affald har til Danwatch sagt, at beaching ikke er muligt at gøre bæredygtigt for miljøet.
 Alligevel vil miljøministeren hverken anbefale eller fraråde danske rederier at anvende beaching. Derimod bakker ministeren op om EU-forordning for skibsophugning og Hong Kong konventionen for forsvarlig skibsophug, der af eksperter kritiseres for at være for vag.
 Under samrådet blev ministeren gentagne gange bedt om at oplyse, hvad hanville gøre for at forhindre, at danske skibe bliver ophugget på strande i stedet for i tørdok, hvor arbejdsmiljø og håndtering af farligt affald kan sikres.
 Ministeren blev også bedt om at forklare den danske holdning til EU-regler for skibsophugning, som stiller strengere krav til skibsophugning end den endnu ikke-ratificerede Hong Kong konvention. EU-forordningen vil gøre det sværere for værfter, der anvender den såkaldte beaching-metode at komme med på EU’s liste over værfter, som europæiske rederier vil blive krævet at anvende.
 Afventede kritik
 Allerede før Danwatchs afsløringer om Mærsks nye strategi om at sende skibe til skrot på Alang i Indien, forberedte Rederiforening miljøministeren på, at der ville komme kritik af, at Mærsk nu vælger at bruge værfter, der anvender beaching. Det afslørede et brev, som Politiken fik aktindsigt i oktober.
 I brevet skriver Rederiforeningens direktør, Anne H. Steffensens, til miljøministeren, at Rederiforeningen forventer, “at dette vil afstedkomme en del kritik fra NGO’er osv., der vil stille spørgsmål ved (...) det etiske ved at indgå i et ophugningsprojekt på Alang”.
 Rederiforeningen forsikrede samtidig ministeren om, at Mærsk ikke overtræder loven, og “at Rederiforeningen også mener, at det fuldt ud er etisk forsvarligt (...). Jeg håber at du – i fald du skulle blive spurgt af pressen eller andre – vil støtte op om denne linje”.
 Miljøministeren ønskede ikke at udtale sig om det interne brev. Senere udtalte han til Politiken, og det gentog han igen under samrådet i går, at han ikke forholder sig til Mærsks metoder, men at regerings holdning er, at “skibe skal ophugges under forsvarlige forhold, så de ikke udgør en unødvendig fare for menneskers sundhed, sikkerhed og miljøet”.
 Pia Olsen Dyhr, SF, der havde stillet ministeren 18 spørgsmål forud for samråd, siger til Danwatch:
 “Man må sige at ministeren har svaret på en del spørgsmål, men jeg synes, at det, der står tilbage, er at finde ud af, hvorvidt regeringen vil bakke op om EU’s liste over, hvilke værfter, man må bruge indenfor EU. Det er ret væsentligt at få svar på om regeringen støtter beaching eller ikke støtter beaching”, siger Pia Olsen Dyhr til Danwatch og tilføjer:
 “I SF mener vi, at regering burde opfordre Mærsk og Rederiforeningen, til at tage afstand fra beaching”.
 Den socialdemokratiske miljøordfører, Christian Rabjerg Madsen, mangler ligeledes afklaring fra ministeren:
 “De svar, vi har fået, gør os ikke klogere på, om ministeren vil kæmpe miljøets sag i forhold til, hvilke regler danske og andre europæiske rederier skal handle efter, når de ophugger skibe. Vi er skuffede over,