text:
1, jf. § 1, stk. 2, hvorimod aktionærerne mener, at der er tale om en skattefri afståelsesavance efter overgangsreglerne i samme lovs § 27, jf. § 28, stk. 2.
 Efter den færøske kapitalgevinstskattelovs § 1, stk. 2, anses som udbytte alt, som et selskab udlodder til aktionærer, andelshavere og lignende. Det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, jf. lagtingslovforslag nr. 31/2002 af 29. oktober 2002, at alle finansielle fordele skal anses som udbytte, blot der er tale om udlodninger, som tilkommer aktionærerne i deres egenskab af aktionærer.
 Efter bevisførelsen lægger Højesteret til grund, at aktionærerne i H1 Holding i mange år ikke havde fået udbetalt udbytte fra selskabet, hvor der var opsparet betydelige værdier. Aktionærerne ønskede at få disse værdier ud til sig selv, men de ønskede samtidig ikke at afgive ejendomsretten til H1 Holding til andre. Resultatet blev, at aktionærerne etablerede H2 Holding og overdrog deres aktier til dette selskab. Aktionærerne ejede herefter som nævnt H2 Holding med samme ejerandele, som de havde ejet H1 Holding.
 Der var ingen aktuel eller konkret planlagt økonomisk aktivitet i H2 Holding, og der var heller ingen oplyste konkrete planer for, hvordan selskabets gæld i forbindelse med aktieerhvervelsen skulle afvikles.
 Højesteret finder under de foreliggende omstændigheder, at etableringen af H2 Holding og overdragelsen af aktierne hertil ikke havde nogen forretningsmæssig begrundelse. Formålet med disse transaktioner må derimod anses at have været at tilvejebringe en ordning, hvorefter de midler, der var opsparet i H1 Holding, kunne overføres til aktionærerne uden udbyttebeskatning efter kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1. Dette understøttes af fusionen i 2006 mellem H2 Holding og H1 Holding, som blev begrundet med, at det var uhensigtsmæssigt, at aktionærerne ejede et holdingselskab (H2 Holding), som ejede et andet holdingselskab (H1 Holding). Fusionen indebar som nævnt, at H2 Holding ophørte med at eksistere, og at aktionærerne på ny ejede samme andel i H1 Holding som tidligere, men til forskel fra tidligere havde H1 Holding nu overtaget H2 Holding's forpligtelser, herunder til at betale resten af beløbet på de 152,5 mio. kr. til aktionærerne.
 På den anførte baggrund finder Højesteret efter en helhedsvurdering, at det beløb på i alt 152,5 mio. kr., der tilkom aktionærerne, ikke skal bedømmes som en skattefri afståelsesavance, men skattemæssigt skal anses for udbytte, jf. kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1, jf. § 1, stk. 2.
 Højesteret tager herefter TAKS' påstand til følge.
 Sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgifter for alle tre instanser med 4.000.000 kr. og af udgifter til vidneførsel for Højesteret med 5.076 kr., i alt 4.005.076 kr.
 TAKS frifindes, idet TAKS dog anerkender, at aktiesalget den 18. juli 2003 ikke er skatte- eller afgiftspligtigt, og at TAKS dermed som sket skal betale 716.111 kr. med rente på 0,7 % om måneden fra den 1. juni 2009 til A, B, C, D, E, F, G, H, I, J og K.
 I sagsomkostninger for byretten, landsretten og Højesteret skal A, B, C, D, E, F, G, H, I, J og K solidarisk betale 4.005.076 kr. til TAKS.
 Det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales


text:
Højesteret indvilliger i at prøve sagen
 Vågn op! | 8. januar 2003
 I DE SENERE ÅR har USA’s højesteret årligt sagt ja til at prøve 80-90 sager ud af mere end 7000 begæringer om anketilladelse — det vil sige lidt over 1 procent.
 I maj 2001 sendte Jehovas Vidner deres begæring om anketilladelse til Højesteret med spørgsmålet: „Anses forkyndere der er optaget af den bibelsk begrundede, århundredgamle praksis med at udbrede deres religiøse tro fra dør til dør, ifølge forfatningen for at være i samme kategori som omrejsende sælgere og underlagt det omtalte myndighedskrav om en formel tilladelse til at tale om Bibelen eller tilbyde bibelske publikationer vederlagsfrit?“
 Den 15. oktober 2001 blev Watchtowers juridiske afdeling i USA underrettet om at USA’s højesteret havde sagt ja til at prøve sagen Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc., et al. mod Village of Stratton et al.
 Retten begrænsede sin prøvelse af sagen til et specifikt spørgsmål angående ytringsfriheden, nemlig hvorvidt den beskyttelse af ytringsfriheden som forfatningens første tillægsartikel indeholder, omfatter folks ret til at tale med andre uden først at skulle legitimere sig over for en offentlig myndighed.
 Nu skulle sagen videre til den mundtlige procedure hvor de ni dommere fra USA’s højesteret ville være til stede. Vidnerne, henholdsvis byen Stratton, ville blive repræsenteret af hver sit hold advokater. Hvilket forløb ville sagen få i dette forum?
 HVAD ER DEN FØRSTE TILLÆGSARTIKEL?
 „TILLÆGSARTIKEL 1 (FASTSÆTTELSE AF EN BESTEMT RELIGION; RELIGIONSFRIHED, YTRINGSFRIHED, PRESSEFRIHED, FORSAMLINGSFRIHED, FRIHED TIL AT ANMODE REGERINGSMAGTEN OM AT RÅDE BOD PÅ KLAGEMÅL) Kongressen må ikke vedtage nogen lov, som fastsætter en bestemt religion, som forbyder den fri religionsudøvelse, eller som beskærer tale- og pressefriheden eller folkets ret til at forsamles fredeligt og til at anmode regeringsmagten om at råde bod på klagemål.“ — USA’s forfatning.
 „Den første tillægsartikel er grundlaget for den demokratiske proces i De Forenede Stater. Den første tillægsartikel forbyder kongressen at vedtage love som begrænser ytringsfriheden, pressefriheden, forsamlingsfriheden samt retten til retlig efterprøvelse af klagemål. Mange betragter ytringsfriheden som den vigtigste frihedsrettighed, og som grundlaget for alle andre former for frihed. Den første tillægsartikel forbyder også kongressen at vedtage love som fastsætter en statskirke eller love som begrænser religionsfriheden.“ (The World Book Encyclopedia) I sagen Cantwell mod Connecticut, 310 U.S. 296 (1940), blev der interessant nok truffet en skelsættende afgørelse som berørte Jehovas Vidner. USA’s højesteret afsagde kendelse om at garantierne i den første tillægsartikel ikke kun forbyder „Kongressen“ [Den føderale lovgivende forsamling i USA], men også lokale myndigheder at vedtage love som i strid med forfatningen krænker de rettigheder der er omtalt i den første tillægsartikel.
 Det involverede spørgsmål har betydning for forskellige former for dør til dør-aktivitet
 Foto af Franz Jantzen, Collection of the Supreme Court of the United States
 Den første hurdle — Mundtlig procedure for Højesteret
 Højesteretsafgørelse til gunst for ytringsfriheden
 Gode råd til den gravide
 Murmeldyr på nært hold
 Befriet for hadets lænker
 „Afhængighed“ af mobiltelefonen
 Biler før og nu
 Skal kristne være fattige?
 ’Vi adlyder Gud mere end

type: other


text:
Godtgørelse for overtrædelse af vikarlovens ligebehandlingsprincip - Nyhed - Horten Advokatpartnerselskab
 Højesteret har afsagt dom i første sag om krænkelse af vikarlovens ligebehandlingsprincip.
 Vikarloven fastsætter et ligebehandlingsprincip, der indebærer, at vikarer har ret til de samme vilkår og rettigheder, som gælder for øvrige medarbejdere i samme stilling på brugervirksomheden.
 Vikar modtog mindre i løn end fastansatte kollegaer
 En uddannet laborant blev tilknyttet et vikarbureau og startede som vikar i en fødevarevirksomhed. Vikaren fik en timeløn på 150 kr., men i modsætning til, hvad der gjaldt for virksomhedens fastansatte personale, modtog vikaren hverken pensionsbidrag, laboranttillæg eller godtgørelse for fridage.
 Da vikariatet sluttede, anlagde vikarens fagforening sag imod vikarbureauet med krav om efterbetaling af løn og godtgørelse for overtrædelse af vikarlovens ligebehandlingsprincip.
 Spørgsmålet i sagen var, om alle løndelene kunne anses for værende indeholdt i timelønnen på 150 kr., eller om vikaren var stillet ringere end sine fastansatte kolleger.
 Sø- og Handelsretten: Godtgørelse efter ansættelsesbevisloven
 Sø- og Handelsretten fandt, at vikaren havde modtaget mindre i løn end de fastansatte og gav vikaren delvist medhold i efterbetalingskravet.
 Derimod gav Sø- og Handelsretten ikke medhold i, at overtrædelsen kunne sidestilles med en overtrædelse af ligebehandlingsloven og forskelsbehandlingsloven. Sø- og Handelsretten mente imidlertid, at overtrædelsen og de konsekvenser den havde medført, kunne sidestilles med en overtrædelse af ansættelsesbevisloven. Godtgørelsen for overtrædelse af vikarloven blev derfor fastsat til 10.000 kr.
 Godtgørelse for overtrædelse af ligebehandlingsprincippet
 Højesteret stadfæstede, at vikaren ikke havde haft ansættelsesvilkår, der mindst svarede til de fastansattes og gav derfor vikaren medhold i påstanden om efterregulering af fridage, pension og personligt tillæg.
 Vikaren var ifølge Højesteret stillet ringere end de fastansatte medarbejdere i virksomheden, og vikaren havde derfor krav på en godtgørelse for overtrædelse af ligebehandlingsprincippet.
 Højesteret udtalte med henvisning til det bagvedliggende EU-direktiv, at ”der skal være tale om en effektiv sanktion, der står i rimelig forhold til overtrædelsen, og som har en afskrækkende virkning.” Desuden lagde Højesteret vægt på, at vikaren måtte anses for at have fået fuld kompensation for det tab, hun havde lidt i forbindelse med overtrædelsen af vikarloven.
 På denne baggrund og efter en samlet vurdering blev godtgørelsen fastsat til 15.000 kr.
 I modsætning til Sø- og Handelsretten henviser Højesteret ikke direkte til ansættelsesbevisloven ved udmålingen af godtgørelsens størrelse.
 Godtgørelsesniveauet ligger dog stadig tættere på, hvad vi er vant til at se i forbindelse med overtrædelser af ansættelsesbevisloven end ved overtrædelser af ligebehandlingsprincipper i anden beskyttelseslovgivning, som f.eks. ligebehandlingsloven og forskelsbehandlingsloven.
 Højesteret lægger op til, at godtgørelsen fastsættes efter en konkret vurdering af sagens omstændigheder. Det skal i den forbindelse bemærkes, at vikarbureauets overtrædelse af ligebehandlingsprincippet i denne sag ikke resulterede i en opsigelse af vikaren, og det er typisk i opsigelsessituationer, vi ser de store godtgørelser. Det kan således ikke udelukkes, at godtgørelsesniveauet vil blive væsentligt højere i sager, hvor omstændighederne er anderledes, og hvor en vikar eksempelvis opsiges på grund af påberåbelse af ligebehandlingsprincippet. Dette er dog imidlertid fortsat uafklaret.
 Læs Hortens nyhed om vikarloven her


text:
Fogedforbud | Danske Medier
 Posts Tagged: Fogedforbud
 Dom i PET-sag mod JP/Politikens Hus og Christian Jensen 18. januar
 PET kræver JP/Politikens Hus idømt bøde på 15 mio. kr. og fire måneders fængsel til chefredaktør. Der skal statueres et eksempel, så ikke andre på tilsvarende vis overtræder fogedforbud, var... læs mere →
 To chefredaktører, en nyhedschef, en direktør og en journalist sigtet i PET-sag
 Sigtes for at offentliggøre fortrolige PET-oplysninger. Chefredaktørerne Christian Jensen, Politiken, og Poul Madsen, Ekstra Bladet, adm. direktør Jørgen Ramskov, Radio24syv. nyhedschef Simon Andersen, Radio24syv samt journalist Morten Skjoldager, Politiken, sigtes... læs mere →
 Den klare kendelse fra Højesteret
 Kendelsen fastholder redaktøransvaret uden forbehold. Højesterets kendelse i sagen om, hvem et fogedforbud mod et medie skal rettes imod, har givet anledning til mange kommentarer og artikler og overskrifter, hvoraf... læs mere →
 Danske Medier får medhold i , hvem forbud i mediesager skal rettes mod
 Kendelse afsagt i sag om fogedforbud Højesteret har i dag givet Danske Medier medhold i, at en forbudsanmodning i en mediesag skal rettes mod den ansvh. chefredaktør og ikke udgiveren... læs mere →
 Dom i principiel mediesag torsdag 2. november
 Det skal afgøres, hvem et forbud skal rettes mod. Højesteret afsiger torsdag 2. november dom i en principiel sag om, hvorvidt et fogedforbud kan rettes med en udgiver eller skal... læs mere →
 Danske Medier om Straffelovrådets betænkning om freds- og æreskrænkelser
 Justitsministeriet Att.: Strafferetskontoret Slotsholmsgade 10 1216 København K Høringssvar vedr. betænkning 1563/2017 om freds- og ærekrænkelser Danske Medier har med tak modtaget Justitsministeriets høring over betænkning nr. 1563/2017 om... læs mere →
 Høringssvar Nyheder
 PET-sag for Højesteret 26. oktober 2017
 Højesteret har berammet sagen om fogedforbuddet i forbindelse med udgivelsen af bogen ”Syv år for PET” til torsdag 26. oktober. Højesteret skal tage stilling til, hvorvidt JP/Politikens Hus A/S... læs mere →
 Sag om fogedforbud mod medier afgøres først efter sommerferien
 Skal et fogedforbud mod en omtale i et medie rettes til den ansvarshavende chefredaktør, eller er det nok, at fogedforbuddet rettes mod udgiveren. Dette vigtige principielle spørgsmål kommer til... læs mere →
 Sag om fogedforbud mod JP/Politikens Hus for Højesteret
 Procesbevillingsnævnet har givet tilladelse til, at Højesteret tager stilling til, hvorvidt JP/Politikens Hus A/S som udgiver er den rette adressat for det fogedforbud, som blev nedlagt i forbindelse med udgivelsen... læs mere →
 Landsretten stadfæster fogedforbud mod JP/Politikens Hus om PET-bog
 Østre Landsret har stadfæstet Københavns Byrets fogedforbud og beslaglæggelse i forhold til JP/Politikens Hus i sagen om bogen ”Syv år for PET, Jacob Scharfs tid”. JP/Politikens Hus havde kæret... læs mere →
 Mediedebat om offentliggørelse af PET-bog
 Medier og chefredaktører er uenige om, hvorvidt det var rigtigt af Politiken at offentliggøre bogen ”Syv år for PET”, selv om der var nedlagt fogedforbud. Jyllands-Posten mener, at ”vi som... læs mere →
 Svensk forretningsmand stævner DR for injurier
 Den svenske forretningsmand Carl Freer kræver DRs generaldirektør Maria Rørbye Rønn samt to andre DR-medarbejdere og en redaktør ved produktionsselskabet Monday idømt personlige bøder og til at betale en økonomisk... læs mere →


text:
Elmer Advokater | Betydningsfulde sager - Elmer Advokater
 ELMER ADVOKATER HAR VÆRET MED TIL AT UDVIKLE DET DANSKE RETSSAMFUND PÅ EN LANG RÆKKE OMRÅDER
 Vores specialeområder er kendetegnet ved, at svaret på en given problemstilling meget sjældent kan findes umiddelbart i de gældende lovtekster. Svaret skal derimod oftest findes ved både en grundig analyse af de forarbejder, som hører til loven, og ved grundig analyse af den domspraksis og myndighedspraksis, som den pågældende lov har givet anledning til. De relevante forarbejder og den relevante praksis strækker sig flere årtier tilbage, men fordi vi netop har valgt at specialisere os, har vi opnået en indgående indsigt heri.
 Samtidig har det i alle årene været – og det er stadig – en essentiel målsætning for os, at vi ikke kun har fokus på at løse de enkelte sager fra dag til dag. Vi har også fokus på at få løst de spørgsmål af mere generel karakter, som gældende lov og praksis måtte give anledning til. Hvis en konkret sag har påvist en generel fortolkningsmæssig tvivl, har vi derfor løftet sagen til et spørgsmål af mere principiel karakter og ført den hele vejen med henblik på en endelig afklaring. Vi kan derfor også bryste os af, at vi selv – bl.a. med mere end 130 førte sager for Højesteret – har været med til at skabe den årtier lange praksis, som stadig i dag indgår som en integreret del af det retsgrundlag, der gælder for vores specialeområder.
 Ved siden af sagsbehandlingen har vi også deltaget i folketingshøringer og deltaget i udvalgsarbejde oprettet i forbindelse med foreslåede lovændringer – navnlig hvis vi har kunnet se, at et fremsat lovforslag ville indebære uacceptable forringelser.
 LISTET HERUNDER
 Nedenfor har vi redegjort for nogle af de sager, der på betydende vis har været med til at præge retssystemet, eller som vil få en sådan betydning, når de afsluttes. De afsluttede sager indgår den dag i dag stadig som en del af regelgrundlaget for vores specialeområder.
 MIDLERTIDIGT ERHVERVSEVNETAB EFTER EN ARBEJDSSKADE Elmer Advokater har ved navnlig Søren Kjær Jensen igennem lang tid haft et skarpt fokus på arbejdsskademyndighedernes fastsættelse af størrelsen af midlertidigt erhvervsevnetab. Vi kritiserede også specifikt disse sager forud for Kammeradvokatens undersøgelse af Arbejdsskadestyrelsen i juni 2014. Allerede i 2002 førte og vandt Søren Kjær Jensen to sager i...
 AKTIEOPTIONER OMFATTET AF FUNKTIONÆRLOVENS §17a På området for aktieaflønning har Jacob Goldschmidt ført og vundet to sager for Højesteret, som væsentligt har bidraget til afklaringen af, i hvilket omfang medarbejderaktier er løn omfattet af funktionærloven. På området for aktieaflønning er det væsentligt at få afklaret, hvilke ordninger der er omfattet af aktieoptionsloven, og hvilke der...
 Retten til partshøring i tjenestemandssager
 RETTEN TIL PARTSHØRING I TJENESTEMANDSSAGER En principiel sag ført for Højesteret i 2007 af Peter Breum har medvirket til forståelsen af det forvaltningsretlige afgørelsesbegreb og retten til partshøring i tjenestemandssager. I en sag mellem Danmarks Lærerforening og Sønderborg Kommune, afgjorde Højesteret at en forflyttelse af en tjenestemandsansat lære var en afgørelse omfattet af forvaltningsloven, og...
 FORÆLDELSE OG


text:
GENOPTAGELSE EFTER ERSTATNINGSLOVEN Karsten Høj har ført og vundet en sag ved Højesteret om adgangen til at få sin erstatningssag genoptaget, hvis skadelidtes forhold – herunder også erhvervsmæssige forhold – ændrer sig. Højester udtalte, at den skadelidte, der havde forsøgt at arbejde i en længere periode, kunne kræve sin sag genoptaget, fordi det...
 ADGANG TIL AT FORETAGE FRADRAG I TABT ARBEJDSFORTJENESTE Elmer Advokater har ført indtil flere Højesteretssager om adgangen til fradrag i opgørelsen af den skadelidtes krav på tabt arbejdsfortjeneste, og Højesteret har fastslået, at fradrag kræver klar hjemmel. Det har generelt været meget omdiskuteret, hvordan man i henhold til erstatningsansvarslovens § 2, der vedrører krav på...
 Karsten Høj har ført en række sager for landsret og Højesteret, der vedrører hvornår skadevolder rimeligvis kan bremse den løbende erstatning for tabt arbejdsfortjeneste ved at udbetale erstatning for midlertidigt eller varigt erhvervsevnetab
 Midlertidigt deltidsansatte skal have beregnet erstatning ud fra fuldtidsløn Højesteret har i to principielle sager ført og vundet af Karsten Høj i 2010 udtalt, at hvis man har mindre børn, når man kommer til skade, og derfor er midlertidigt deltidsansat, skal man have beregnet sin erhvervsevnetabserstatning ud fra fuldtidsløn. I formlen for beregningen af den...
 Erstatning kan ikke reduceres med henvisning til forkortet restlevetid Karsten Høj har i en principiel sag ført og vundet for Højesteret i 2012 fået slået fast, at der ikke kan foretages reduktion i en erstatning for varigt mén og erhvervsevnetab med henvisning til forkortet restlevetid. En ung kvinde fik på grund af en fejl hos...
 Søren Kjær Jensen har herom ført og vundet et betydeligt antal landsrets- og højesteretssager, som alle har bidraget væsentligt til at fastlægge rækkevidden af Ankestyrelsens bevisbyrde, når der skal udmåles erstatning efter en arbejdsskade. Det følger af arbejdsskadesikringsloven, at hvis man har fået anerkendt en arbejdsskade, så skal et påvist mén eller et påvist erhvervsevnetab...


text:
Se dog i den forbindelse Juridisk Vejledning, afsnit C.B.3.5.3.3 om aktionærlån, som omhandler de skattemæssige konsekvenser for en hovedaktionær, såfremt et selskab har ydet lån til hovedaktionæren på ikke-markedsmæssige vilkår. I afsnittet omtales den situation, hvor en hovedaktionær, til hvem selskabet har ydet lån, ikke vurderes at være i stand til at tilbagebetale lånet. I en sådan situation må hævninger, som en aktionær, der ikke er i stand til at tilbagebetale lånet, løbende foretager over mellemregningskontoen, i almindelighed betragtes som løn til aktionæren, forudsat at aktionæren arbejder for selskabet. I det omfang aktionæren ikke udfører arbejde for selskabet, som svarer til hævningerne, betragtes disse dog som maskeret udbytte.
 Adgangen til at undgå sekundære justeringer efter LL § 2, stk. 5, omfatter en delmængde af de tilfælde, hvor der kan blive tale om omgørelse efter SFL § 29, idet LL § 2, stk. 5 alene omfatter omgørelse ved betaling. Se endvidere Juridisk Vejledning, afsnit A.A.14 vedrørende SFL § 29.
 SKM2007.465.HR. Skattemyndighederne havde beskattet en hovedaktionær af maskeret udbytte i forbindelse med hovedaktionærens køb af 50 pct. af en ejendom, der var ejet af det af hovedaktionæren kontrollerede selskab. Tanken havde været, at der skulle handles til den senest bekendtgjorte offentlige ejendomsværdi minus 15 pct., men i og med at der i overdragelsesaftalen og skødet var angivet nominelle beløb, medførte kontantomregningen af den overtagne gæld, at ejendommen var overdraget til den offentlige ejendomsvurdering minus ca. 18,5 pct. Skatteyderen anerkendte, at der forelå maskeret udlodning op til den offentlige ejendomsvurdering minus 15 pct., men kunne ikke anerkende at blive beskattet af maskeret udlodning op til den af myndighederne skønnede handelsværdi, der var fastsat til den senest bekendtgjorte ejendomsvurdering. Endvidere gjorde appellanten gældende, at myndighederne burde have tilladt betalingskorrektion/omgørelse.Højesteret fandt, at skattemyndighederne havde været berettiget til at tilsidesætte den aftalte overdragelsessum, der var lavere end den offentlige ejendomsværdi minus 15 pct., og Højesteret tiltrådte endvidere, at der ikke var grundlag for at tilsidesætte skattemyndighedernes skøn over handelsværdien. Højesteret tiltrådte således den i ligningsvejledningen angivne praksis, hvorefter der i tilfælde, hvor kontantprisen ligger uden for plus/minus 15 pct. af den seneste kontante ejendomsværdi, ikke kun sker beskatning i det omfang kontantprisen ligger uden for 15 pct.-grænsen men af hele forskelsbeløbet. Højesteret udtalte endvidere, at det er en betingelse for betalingskorrektion i medfør af ligningslovens § 2, stk. 4, at der sker betaling i overensstemmelse med, hvad der kunne være opnået, hvis handlen var afsluttet mellem uafhængige parter, jf. § 2, stk. 1. Appellanten havde alene tilbudt delvis betalingskorrektion op til den offentlige ejendomsvurdering minus 15 pct., og Højesteret fandt på den baggrund, at betingelsen ikke var opfyldt. I relation til appellantens anbringende vedrørende omgørelse bemærkede Højesteret, at appellanten ikke havde ansøgt om tilladelse hertil. Højesteret stadfæstede på den baggrund dommen.


text:
Sag afvist som følge af forenings manglende søgsmålskompetence
 Konfliktløsning 3. december 2018
 Højesteret har afvist en sag mellem Patientdataforeningen og Region Syddanmark, der vedrørte sletning af ulovligt indsamlede lægejournaler. Patientforeningen var nemlig ikke selv individuelt og/eller konkret berørt af de spørgsmål, som ønskedes pådømt. Med andre ord havde foreningen ikke den fornødne retlige interesse.
 Sagen udsprang af, at Dansk Almenmedicinsk Kvalitetsenhed (DAK-E) i 2014 uden tilladelse i loven havde indsamlet oplysninger om praktiserende lægers journaler til Dansk AlmenMedicinsk Database (DAMD). Denne dataindsamling var Region Syddanmark dataansvarlig for. I 2014 besluttede regionen at indskrænke indsamlingen af data som konsekvens af et påbud herom.
 Til trods for regionens indskrænkning i dataindsamlingen fortsatte et it-program udviklet af DAK-E med automatisk at kopiere en række oplysninger fra lægernes journaler, herunder visse patientoplysninger. Dataen blev lagret på et datalager på lægernes computerserver. Et datalager som lægerne imidlertid ikke selv havde rådighed over, det havde alene DAK-E, der også kunne gendanne den del af databasen, der efter regionens indskrænkning blev opfattet som ulovlig.
 Patientdataforeningen blev stiftet med det formål at fremme fortrolighed mellem patienter og læger, ved at sikre at disse ulovligt indsamlede data blev slettet. Forud for sagens materielle prøvelse, skulle spørgsmålet om Patientforeningens søgsmålskompetence afgøres. Spørgsmålet nåede helt til Højesteret.
 Spørgsmålet havde forud for Højesteret allerede været prøvet ved byretten og landsretten. Begge instanser nåede til det resultat, at Patientdataforeningen ikke havde søgsmålskompetence.
 Højesteret fandt, at hvis en person ønsker at få prøvet, om den pågældendes helbredsoplysninger er gjort tilgængelige for uvedkommende, tilkommer denne søgsmålskompetence afledt af det mulige retsstridige forhold alene denne person. På samme måde kan også kun lægen få prøvet, om dennes journaler er gjort tilgængelig for tredjemand uden lægens mellemkomst.
 Sagen var imidlertid anlagt af Patientdataforeningen i eget navn. Højesteret bemærkede, at Patientdataforeningen ikke ved lov var tillagt nogen særlig klageret, partsstatus eller lignende, ligesom foreningen heller ikke havde til opgave at agere på sine medlemmers vegne i tvister, som angik medlemmernes egne forhold. Højesteret fandt således, at Patientdataforeningen ikke selv var hverken konkret og/eller individuelt berørt af forholdet om sletning af den lagrede data, og foreningen havde derfor ikke den fornødne retlige interesse i søgsmålet. Sagen blev herefter afvist.
 En grundlæggende betingelse for at kunne anlægge en sag ved domstolene eller voldgift er, at sagsøger/klager har en retlig interesse i sagens udfald. Begrebet ”retlig interesse” er imidlertid ikke defineret ved lov, og forståelsen, herunder rækkevidden, skal derfor søges i praksis.
 Finder retten, at sagsøger mangler den nødvendige retlige interesse, vil sagen som altovervejende hovedregel blive afvist. En sådan afvisningspåstand vil da også ofte (og i så fald skal) være gjort gældende af sagsøgte/indklagede allerede i sagens spæde start.
 Foruden ovenstående er det også interessant at bemærke, at Højesteret i afgørelsens præ-misser fremhæver, at Patientdataforeningen ” [...] har bl.a. til formål at anlægge retssager ”. Det følger nemlig af praksis (U.2014.100V og U.2000.1575H), at foreninger – der udelukkende er stiftet med henblik på at føre en eller flere sager – kan betragtes som en omgåelse af retsplejelovens regler om sagsomkostninger.


text:
Dette forhold var imidlertid ikke en del af den konkrete sag.
 Arbejds- og ansættelsesret 20. februar 2019
 Nyt lovforslag om udenlandsk arbejdskraft
 Konfliktløsning 19. februar 2019
 Vognmandsvirksomheds ophævelse af transportkontrakter var uberettiget
 Compliance 19. februar 2019
 Nyt Corporate Compliance Nyhedsbrev
 Konfliktløsning 13. februar 2019
 Husejers renovering gav ikke grundlag for objektivt ansvar for skader på nabos ejendom
 Life-Science 12. februar 2019
 Trademarks og Design 7. februar 2019
 Hvad betyder Brexit for dine varemærker og design i EU?
 Generationsskifte Skat 31. januar 2019
 Skat 31. januar 2019
 Startupvirksomheder får bedre mulighed for at tildele aktieløn
 Insolvens og Rekonstruktion 30. januar 2019
 BMG konkurs


text:
Højesteret afsiger spændende afgørelse om tilbudsåbning
 Bird & BirdNyhederHøjesteret afsiger spændende afgørelse om tilbudsåbning
 Thomas Thorup Larsen, Cecilie Hald Andersen
 Den 18. december 2014 afsagde Højesteret en interessant dom vedrørende glemte tilbud i en tilbudsåbning i forbindelse med en licitation. Licitationen blev afholdt i henhold til den grønlandske licitationslov, hvor den pågældende regel om fysisk tilstedeværelse ved tilbudsåbningen er overensstemmende med den danske tilbudslovs § 7 herom, hvorfor afgørelsen tillige er interessant for dansk ret. Faktum
 Sagen vedrører en licitation af opførelse af en tilbygning til en bygge- og anlægsskole i Sisimiut. I forbindelse med licitationen var Avannaa Arkitekter totalrådgiver for bygherren, Grønlands Selvstyre, mens Rambøll Grønland var underrådgiver til Avannaa Arkitekter. Rambøll Grønland gennemførte licitationen på vegne af bygherren og totalrådgiveren.
 Tilbud skulle afleveres på skolen, og efter udløbet af fristen for aflevering af tilbud blev tilbuddene flyttet fra forstanderens kontor til et klasselokale, hvor tilbudsåbningen skulle gennemføres med oplæsning af tilbudspriser og forbehold, dvs. svarende til reglen i den danske tilbudslovs § 7.
 Da oplæsningen af tilbuddene var gennemført, blev licitationslederen (Rambøll Grønland) opmærksom på, at der manglede at blive oplæst nogle yderligere tilbud, og det blev konstateret, at der var glemt 3 rettidigt indleverede tilbud i forstanderens dueslag uden for forstanderens kontor. De glemte tilbud blev bragt til klasselokalet efter oplæsningen af de øvrige tilbud, men licitationslederen besluttede, at disse 3 tilbud, som både var afleveret i rette tid og på rette sted, skulle tilbageleveres uåbnede til de pågældende tilbudsgivere. Grundet dette forhold annullerede bygherren licitationen og afholdte en ny licitation vedrørende tilbygningen. Den nye licitation medførte, at der blev afgivet højere tilbudspriser end under den første licitation. Under den efterfølgende sag nedlagde Grønlands Selvstyre påstand mod Avannaa Arkitekter om, at virksomheden skulle erstatte selvstyrets tab, her fordyrelsen af tilbuddene i første og anden licitationsrunde, og Avannaa Arkitekter adciterede på sin side Rambøll Grønland med påstand om friholdelse over for selvstyrets påstand.
 Ved dommen fra Grønlands Landsret blev Avannaa Arkitekter i overensstemmelse med påstanden pålagt erstatningsansvar over for bygherren, og Rambøll Grønland blev samtidig dømt til at friholde Avannaa Arkitekter for denne udgift, idet det fandtes at være en fejl, at licitationslederen ikke havde åbnet (og dermed inddraget i licitationen) de 3 glemte rettidigt modtagne tilbud.
 Rambøll Grønland ankede dommen til Østre Landsret. Under sagen blev der fremlagt en erklæring fra Rets- og Responsumudvalget under Foreningen af Rådgivende Ingeniører, som redegjorde for, at det er en branchesædvane ikke at åbne tilbud, hvis disse trods rettidighed ikke er til stede i det lokale og på det tidspunkt, hvor åbningen af de øvrige indkomne tilbud finder sted. På trods af erklæringen, stadfæstede Østre Landsret Grønland Landsrets dom og fandt således, at det var en ansvarspådragende fejl, at licitationslederen ikke åbnede de 3 glemte rettidigt modtagne tilbud ved licitationen. Sagen for Højesteret drejede sig om, hvorvidt Rambøll Grønland skulle friholde Avannaa Arkitekter for bygherrens krav. Som sagen blev skåret til, omhandlede denne ikke spørgsmålet om, om selve forglemmelsen af tilbuddene i sig selv var ansvarspådragende, men alene om Rambøll Grønland


text:
havde handlet ansvarspådragende ved ikke at åbne de tre glemte kuverter med tilbud under licitationen, samt om det i øvrigt derfor også var en ansvarspådragende fejl, at licitationslederen udleverede disse tre kuverter uåbnet til tilbudsgiverne, uanset at disse tilbud ikke var blevet tilbagekaldt.
 "Efter § 2, stk. 1, og § 3, stk. 1, i landstingsloven om licitation mv. skal de bydende på en licitation afgive deres bud i en lukket kuvert inden samme bestemte tidspunkt og på samme udbudsgrundlag, og tilbudsgiverne er berettiget til at overvære åbningen af buddene på et forud fastsat tidspunkt. Formålet med disse bestemmelser må antages at være at fremme konkurrencen, at sikre en ligelig behandling af tilbudsgiverne, således at ingen tilbudsgiver har mulighed for at indrette deres tilbudsgivning under hensyn til kendskab til de øvrige tilbudsgiveres tilbud, og at sikre tilbudsgiverne en vis kontrol med, at reglerne overholdes.
 Fremgangsmåden ved åbning af tilbud må i lyset heraf tilrettelægges på en sådan måde, at risikoen for misbrug og andre uregelmæssigheder imødegås bedst muligt. Højesteret finder derfor – og under hensyn til det oplyste om, hvad der er sædvane i branchen – at tilbud som udgangspunkt ikke må tages i betragtning, hvis de ikke, inden åbningen af tilbud påbegyndes, er til stede der, hvor åbningen og oplæsningen af tilbuddene finder sted. Dette gælder, selv om tilbudsgiver har sørget for at indlevere sit tilbud i rette tid og på rette sted.
 Ved licitationen den 18. juni 2008 på Bygge- og Anlægsskolen i Sisimiut var tre kuverter med tilbud ved en fejl ikke medbragt til det lokale, hvor tilbuddene blev åbnet, og de blev først bragt til stede, efter at åbningen og oplæsningen af de øvrige tilbud var tilendebragt. De tre glemte kuverter befandt sig indtil da på et sted, hvortil andre havde adgang. Under disse omstændigheder er der ikke grundlag for at fravige det ovenfor anførte udgangspunkt.
 Det var derfor ikke en fejl, at Rambøll Grønlands licitationsleder afslog at åbne de tre glemte kuverter. Da tilbuddene som nævnt ikke kunne være taget i betragtning under licitationen, var det heller ikke en ansvarspådragende fejl i forhold til det rejste krav, at licitationslederen tilbageleverede de tre glemte kuverter til tilbudsgiverne uden at åbne dem."
 Højesteret fastslår, at det ikke var en ansvarspådragende fejl, at Rambøll Grønlands licitationsleder afslog at åbne de tre glemte tilbud, hvorfor det heller ikke var en ansvarspådragende fejl at tilbagelevere disse uåbnede til tilbudsgiverne.
 Som præmisserne er udformet må Højesterets dom fortolkes som en klar tilkendegivelse om, at glemte tilbud i en situation som den beskrevne som udgangspunkt altid skal lades ude af betragtning.
 Det helt afgørende synspunkt er her beskyttelsen af de øvrige tilbudsgivere og den potentielle risiko for, at en tilbudspris kan justeres efter at man har hørt de øvriges priser.
 I tidligere praksis vedrørende tilbudsåbning, jf. Klagenævnet for Udbuds kendelse af 12. april 2011 mellem Jotar mod Uddannelsescenter Ringkøbing-Skjern, var der en lignende situation, hvor der i forbindelse med en tilbudsåbning tillige var blevet glemt nogle tilbud i en taske. Da de glemte


text:
tilbud senere samme dag blev opdaget, blev de herefter åbnet og taget i betragtning, og dette blev af Klagenævnet for Udbud ikke anset som værende i strid med udbudsreglerne.
 Den afgørende forskel i forhold til nærværende sag er adgangen til de fysiske tilbud i den pågældende periode, idet tilbuddene i Jotar-sagen var glemt i en taske, hvor tilbuddene i højesteretssagen kunne anses som lettere tilgængelige, idet disse var placeret i et dueslag, hvor mange personer havde direkte adgang til at kunne udskifte tilbud eller ændre heri.
 Når man læser den konkrete sag herunder beskrivelsen af selve licitationsprocessen og åbningen af tilbuddene synes der imidlertid ikke umiddelbart at have været en stor risiko for snyd, men Højesteret vælger her en meget snæver fortolkning baseret på de konkrete omstændigheder.
 Da Højesteret formentligt kunne have afvist et ansvar allerede med henvisning til, at fremgangsmåden var sædvanlig i branchen, men konkret vælger at komme med en mere generel udtalelse til støtte for afgørelsen, bør dommen helt sikkert tages i betragtning såfremt lignende situationer opstår i fremtiden. Som ordregiver bør man derfor indrette sin modtagelse af tilbud således, at en sådan situation ganske enkelt ikke opstår.


text:
Medarbejder havde ved sin fratrædelse ikke ret til forholdsmæssig andel af fastholdelsesbonus - Moalem Weitemeyer Bendtsen
 Dato 29 feb. 2012
 Højesteret tog den 30. januar 2012 stilling til en medarbejders krav på en forholdsmæssig andel af en fastholdelsesbonus ved fratrædelse forud for den bonusudløsende begivenheds indtræden. Højesteret fandt, at medarbejderen ikke ud fra aftalen kunne have haft en berettiget forventning om at få en forholdsmæssig andel udbetalt i tilfælde af fratrædelse, og fandt derfor, at medarbejderen ikke var berettiget til en forholdsmæssig andel. Herved ændrede Højesteret Sø- og Handelsrettens tidligere afgørelse, hvori medarbejderen havde fået tilkendt en forholdsmæssig andel.
 Energiselskabet Energinet.dk (herefter ”Selskabet”) fusionerede i 2005 med tre andre energiselskaber og ønskede herefter at etablere et hovedkontor i Trekantsområdet i Jylland.
 Efter beslutningen om at sammenlægge kontrolcentrene havde Selskabet problemer med at fastholde medarbejdere i Østdanmark frem til den endelige sammenlægning. Med det formål at sikre tilstrækkelig og kvalificeret bemanding i kontrolcentrene i Østdanmark frem til sommeren 2008, indgik Selskabet fastholdelsesaftaler med en række medarbejdere i kontrolrumsfunktioner, herunder den omhandlede medarbejder (herefter ”Medarbejderen”), der havde været ansat hos Selskabet siden 2000.
 Fastholdelsesaftalerne gik ud på, at Medarbejderen ville få en bonus svarende til 12 måneders løn, hvis medarbejderen stadig var ansat på fuld tid pr. 30. juni 2008. Formålet med aftalen var således at sikre, at medarbejderne i kontrolrumsfunktioner ikke ville fratræde deres stilling før den 30. juni 2008.
 Da Medarbejderen i slutningen af februar 2008 fratrådte sin stilling hos Selskabet, krævede han en forholdsmæssig andel af fastholdelsesaftalen svarende til 26/30 dele af den endelige bonus. Dette krav bestred Selskabet under henvisning til, at formålet med fastholdelsesaftalen var, at de omfattede personer skulle forblive i deres stilling under hele perioden.
 Funktionærlovens (”FUL”) § 17a, stk. 1 foreskriver, at en arbejdstager, som fratræder sin stilling i et løbende regnskabsår, har ret til forholdsmæssig andel af tantieme, gratialer og andre ydelser, som efter aftale eller sædvane er en del af pågældendes faste vederlag.
 FULs § 17a omfatter efter sin ordlyd tantieme, gratialer og andre ydelser, men er i praksis blevet fortolket udvidende. Generelt har det været antaget, at hvis tantieme, bonus eller lignende er en del af lønnen, kan en arbejdsgiver ikke gøre det til en betingelse for udbetalingen, at funktionæren er ansat i en vis længere periode eller til et bestemt tidspunkt, idet funktionæren desuagtet vil være berettiget til en forholdsmæssig andel af den ydelse, hvis (fulde) erlæggelse ellers finder sted på et senere tidspunkt.
 En samlet Højesteret slog indledningsvist fast, at medarbejderen ikke ud fra bonusaftalens formulering kunne have en berettiget forventning om at kunne modtage en forholdsmæssig andel af bonus i tilfælde af fratrædelse før tid.
 Flertallet (fire dommere) fandt videre, at Medarbejderen allerede blev aflønnet i henhold til gældende overenskomst, og at fastholdelsesbonussen blev ydet uafhængigt af ansættelsesforholdet i øvrigt, herunder også Medarbejderens indsats og Selskabets økonomiske performance. Flertallet fandt derfor ikke, at bonussen var et vederlag omfattet af FUL § 17a, stk. 1, og Medarbejderen havde følgelig ikke ret til forholdsmæssig andel.
 Mindretallet (en dommer) udtalte derimod,


text:
at en aftale om fastholdelsesbonus er omfattet af FUL § 17a, stk. 1, og at Medarbejderen derfor havde krav på 26/30 af bonussen. Mindretallet bemærkede blandt andet, at Højesterets praksis om at aktieoptioner og lignende, som er tildelt for at fastholde en person i jobbet over en længere periode, anses for at give ret til en forholdsmæssig andel ved sin fratrædelse, og at det efter mindretallets opfattelse må ændres generelt, såfremt fastholdelsesbonus skal undtages fra FUL § 17a.
 Afgørelsen fra Højesteret er efter vores vurdering af stor praktisk betydning.
 Højesteret anerkender netop, at en virksomhed kan have driftsmæssige og reelle begrundelser for at ønske at fastholde medarbejderen, og at virksomheden i dette tilfælde skal have lov til at kunne belønne imødekommelsen af et sådant behov, uden at skulle betale en forholdsmæssig andel til medarbejdere, der netop ikke imødekommer virksomhedens behov.
 De forhold, som Højesteret synes at lægge vægt på, er 1) at medarbejderne ud fra selve bonusaftalens ordlyd ikke kunne have en berettiget forventning om at optjene en forholdsmæssig andel løbende under ansættelsen, 2) at bonus hverken var afhængig af medarbejderens arbejdsindsats eller virksomhedens resultat, og 3) at virksomheden havde et reelt driftsmæssigt behov for at belønne medarbejdere i fortsat ansættelse.
 Dommen er ikke i overensstemmelse med den hidtidige fortolkning af § 17a, og henset hertil er det endnu usikkert, om dommen bygger på en helt konkret begrundelse, eller om der er tale om et reelt opgør med den hidtidige udvidende fortolkning af § 17a.
 Den vidtgående fortolkning af anvendelsesområdet for § 17a har ført til frustrationer hos arbejdsgivere, der ønsker at belønne en medarbejder for at opretholde sin ansættelse frem til en given begivenheds indtræden.
 En virksomhed kan have et åbenlyst driftsmæssigt behov for at fastholde nøglemedarbejdere frem til en given begivenheds indtræden. Det forekommer derfor korrekt, at virksomheden i et sådant tilfælde, kan belønne den medarbejder, der imødekommer virksomhedens behov, uden samtidig at skulle belønne medarbejdere, der netop ikke imødekommer virksomhedens behov.
 I den konkrete sag lagde Højesteret vægt på, at formuleringen af ordningen ikke gav medarbejderne nogen berettiget forventning om at opnå andel af denne, hvis man ikke var ansat i den pågældende periode. Derudover havde virksomheden en åbenlys driftsmæssig interesse i at kunne beholde medarbejderen i den omhandlede periode.
 Virksomheder, der ud fra et driftsmæssig behov ønsker at belønne medarbejdere for at forblive i virksomheden, bør derfor være meget opmærksomme på, hvorledes bonusordningen udarbejdes.
 Det er vigtigt at have for øje, at afgørelsen er konkret begrundet i det særlige driftsmæssige behov, som virksomheden havde. Afgørelsen kan derimod ikke anses som værende en generel ændret behandling af bonusordninger.
 Hvis du har spørgsmål eller ønsker yderligere information om Højesterets dom eller generelt om reguleringen af ansættelsesretlige spørgsmål, er du velkommen til at kontakte advokat Pernille Nørkær (pno@mwblaw.dk) eller advokatfuldmægtig Pinar Gökcen (pgo@mwblaw.dk).


text:
15.12.04. "Pora" vil fortsætte med at blokere Kutjma
 15.12.04. Kutjma afskediger vicechefen for sikkerhedspolitiet
 14.12.04. Kutjma kræver, at blokaden hæves
 14.12.04. Kutjma dementerer Medvedtjuks tilbagetræden
 14.12.04. Medvedtjuk træder tilbage som stabschef
 14.12.04. Kutjma afviste at bruge væbnet magt mod demonstranterne (eng.)
 13.12.04. Gordiyevsky: Moskva står bag forgiftningen af Jusjtjenko
 13.12.04. Janukovytj: Jeg er dybt skuffet over Kutjma
 13.12.04. Jusjtjenko bad CIA om at undersøge giftmordforsøg
 13.12.04. Dnipropetrovsks regionalråd udskifter guvernør
 12.12.04. Jusjtjenko blev forgiftet med dioxin
 12.12.04. SDPU (o) støtter fortsat Janukovytj som præsident
 11.12.04. Jusjtjenko ankommet til Rudolfinerhaus i Wien
 11.12.04. Jusjtjenko afviser beskyldninger om USA-finansiering
 11.12.04. Hvad betyder den politiske aftale og forfatningsændringerne (eng.)
 10.12.04. Kutjma genudnævner Piskun til rigsadvokat
 10.12.04. Den amerikanske regering finansierer Jusjtjenkos valgkamp
 10.12.04. Ny hjælp fra EU til Ukraine
 10.12.04. Oppositionen vil have Kutjma til at fyre regeringen
 10.12.04. Borgmester: Ny valglov i strid med menneskerettighederne
 10.12.04. Jusjtjenko: Ny valglov baner vej for min sejr
 10.12.04. NATO og Rusland går ind for frie valg i Ukraine
 10.12.04. Ukrainian War of Words Widens Russia Rift
 10.12.04. Kutjma afskediger rigsadvokaten
 09.12.04. Den nye valgkommission er trådt sammen
 09.12.04. Krisen vil fortsætte efter Jusjtjenkos sejr ved præsidentvalget
 08.12.04. Læger fastslår at Jusjtjenko blev forgiftet
 08.12.04. Ny valgkommission domineres af oppositionen
 08.12.04. Den politiske krise i Ukraine løst
 08.12.04. Janukovytj har udnævnt Taras Tjornovil til ny stabschef
 08.12.04. Ukraines regeringschef sendt på valgorlov
 07.12.04. Kravtjuk: forhandlingerne er gået i hårdknude
 07.12.04. Kutjma ville ikke fyre regeringen
 06.12.04. Havrysh forudser mere valgsvindel og splittelse i landet
 06.12.04. Kutjma presser på for forfatningsændringer
 06.12.04. Kutjma: Hvis jeg var Janukovytjs ville jeg ikke stille op
 06.12.04. Kutjma koncentrerer sig nu om at sikre familiens immunitet
 06.12.04. Janukovitj bøjer sig og stiller op igen
 05.12.04. Oppositionen vil fastholde præsidentens magt
 05.12.04. Jusjtjenko vil øge presset på Kutjma og regeringen
 05.12.04. Ændringer af Ukraines valglove trækker ud
 04.12.04. Den centrale Valgkommission retter sig efter Højesterets afgørelse
 04.12.04. Ukraine forbereder sig på omvalg
 04.12.04. Ukrainsk præsidentvalg er kendt ugyldigt
 03.12.04. USA har brug for at kontrollere olie-og gasleverancerne
 03.12.04. Pinchuk foreslår nyt kompromis i et interview med The Times
 03.12.04. Parlamentet har stemt for at tilbagetrække tropperne fra Irak
 03.12.04. Deputerede flygter fra regeringsloyale fraktioner
 02.12.04. The New York Times' interview med Viktor Pinchuk
 02.12.04. Kutjma på besøg hos Putin i Moskva
 02.12.04. Jusjtjenkos fløj afviser kategorisk et nyvalg
 01.12.04. Modsøgsmål fra Janukovytjs lejr i Højesteret
 01.12.04. Kutjma tager parlamentets beslutning til efterretning
 01.12.04. Janukovytj er blevet syg og afventer Kutjmas beslutning
 01.12.04. Kutjma imod et omvalg, men for et nyvalg
 01.12.04. Parlamentet vedtager mistillidsvotum til regeringen
 01.12.04. I dag vil oppositionen igen forsøge at få vedtaget et mistillidsvotum
 30.11.04. Razumkov-centret: Jusjtjenko står til at vinde et omvalg stort
 30.11.04. Janukovytj foreslår Jusjtjenko at blive premierminister
 30.11.04. Parlamentet kunne ikke samle flertal imod regeringen
 30.11.04. Janukovytj advarer om en opløsning af landet
 30.11.04. Højesteret inddrager Jusjtjenkos bevismateriale for valgsvindel
 Tirsdag fortsætter Ukraines Højesteret behandlingen af oppositionens klager. Oppositionen ønsker, at Højesteret annullerer resultaterne af 2. valgrunde. I mandags begyndte retten at behandle klagen


text:
over Den centrale Valgkommissions afgørelse af den 24. november om at erklære premierminister Viktor Janukovytj som landets nyvalgte præsident.
 "Interfax" oplyser, at pausen i retssagen skyldes, at repræsentanterne for Den centrale Valgkommission og Janukovytjs repræsentanter ønsker at sætte sig ind i de udvidede søgsmål fra Viktor Jusjtjenkos repræsentanter. De ændrede klagemål begrundes med, at overtrædelserne efter deres mening ikke alene har fundet sted i Donetsk og Luhansk regionerne, som omtalt i det oprindelige søgsmål; men også i regionerne: Zaporizjzja, Kharkiv, Dnipropetrovsk og Mykolakiv, samt i Den autonome republik Krim og Sevastopol.
 Som bevismateriale i sagen har Højesteret nu vedtaget at inddrage de af Jusjtjenkos repræsentanter fremlagte klager over overtrædelser, samt observatørers erklæringer. Vesti.ru.
 Premierminister Viktor Janukovytj mener, at en opløsning af Ukraine og en udskillelse af de østlige og sydlige regioner er en mulighed, hvis man ikke finder et kompromis mellem oppositionen og styret, oplyser Ukrajinski Novyny.
 "Hvis oppositionen går med til et kompromis, vil det lykkes at bremse Ukraines opløsningsproces. Hvis ikke det sker, vil truslen om en opløsning blive meget reel", sagde Janukovytj under mødet med en delegation fra den polske Sejm med dens formand Josef Oleksa i spidsen. Janukovytj beskyldte oppositionen for, at den ikke vil gå på kompromis. Han sagde også, at der i Ukraine er en reel trussel om en økonomisk stagnation pga. den politiske ustabilitet.
 De polske deputerede understregede, at Polen er yderst bekymret over truslen om Ukraines opløsning. På mødet drøftede man de mulige veje til en regulering af den politiske og økonomiske krise i Ukraine.
 På et møde den 26. november aftalte, som tidligere nævnt, præsident Leonid Kutjma, formanden for Verkhovna Rada Volodymyr Lytvyn, Viktor Janukovytj og Viktor Jusjtjenko at indlede forhandlingerne om reguleringen af situationen efter præsidentvalget. Forhandlingerne fandt sted med deltagelse af højtstående internationale mellemmænd.
 I dag beskyldte oppositionen Kutjma og Janukovytj for at afbryde forhandlingsprocessen. Lederen af SPU, Oleksandr Moroz, sagde i en tale på Uafhængighedspladsen i Kiev: "Det første møde i arbejdsgruppen endte uden resultat, og af ukendte årsager har styret undladt at fortsætte møderne". "I stedet har Janukovytj sammen med Moskvas borgmester deltaget i et aktiviteter, som sigter mod en overtrædelse af Ukraines territoriale integritet", tilføjede Moroz. ProUA.
 Ukraines parlament Verkhovna Rada kunne i dag ikke samle flertal for en resolution, som skulle forhindre de forfatningsstridige og separatistiske handlinger, som truer Ukraines suverænitet og territoriale integritet. Resolutionen indeholdt også en beslutning om, at regeringen og den øverste anklager skulle træde tilbage.
 196 deputerede ud af de i alt 410 tilstedeværende stemte for, oplyser ProUA.
 I en ny 2. valgrunde står Viktor Jusjtjenko til at vinde stort over Viktor Janukovytj, viser en meningsmåling, som Razumkov-centrets meningsmålingsinstitut gennemførte i perioden fra den 25. til den 29. november 2004. (Lederen af Razumkov-centret er samtidig Jusjtjenkos valgstrateg, red.).
 De adspurgte fik stillet følgende spørgsmål: "Hvem vil De stemme på i en ny 2. valgrunde af præsidentvalget, hvis en sådan bliver afholdt: Jusjtjenko fik 48% af stemmerne, mens Janukovytj fik 36%. 4% ville stemme mod begge kandidater, 5% ville ikke stemme, mens


text:
7% endnu ikke havde bestemt sig.
 Blandt de, som har tænkt sig at stemme, vil 53% stemme på Jusjtjenko, 38% for Janukovytj, 4% vil stemme mod begge, mens 5% endnu ikke har bestemt sig. Blandt de vælgere, som ikke alene har tænkt sig at stemme, men som også har besluttet sig for, hvem de vil stemme på, vil 56% stemme på Jusjtjenko, mens 40% vil støtte Janukovytj.
 Således har Jusjtjenko fastholdt sin føring efter præsidentvalgets 2. valgrunde, og han har endda øget sin føring til Janukovytj til 16%.
 To uger inden valget var afstanden mellem Jusjtjenko og Janukovytj ifølge Razumkov-centret 8%: 54% til Jusjtjenko og 46% til Janukovytj.
 Den nationale exit-poll, som blev gennemført på afstemningsdagen af Kievs internationale meningsmålingsinstitut og Razumkov-centret sammen med fonden "Demokratiske initiativer" konstaterede en sejr til Jusjtjenko med et forspring på 11%: 54% mod 43%.
 En vigtig faktor bag den stigende opbakning til Jusjtjenko er en betydelig stigning i antallet af de borgere, som tror på hans endelige sejr ved valget: antallet af dem, som tror, at Janukovytj "har en større chance for at blive Ukraines præsident" er i løbet af den sidste måned faldet fra 58% til 30%, alt imens den tilsvarende indikator for Jusjtjenko er vokset fra 19% til 45%.
 Denne gang blev Razumkov-centrets meningsmåling gennemført udenfor borgernes hjem, på gaden, og uden at borgernes adresse blev skrevet ned i spørgeskemaet. Den relative anonymitet har gjort det muligt delvist at kompensere for "frygtfaktoren"; nemlig respondenternes frygt for at afsløre for en kendt interviewer, hvem de vil stemme på. Denne faktor har været tilstede i Razumkov-centrets hidtidige meningsmålinger.
 I alt deltog 2013 respondenter over 18 år fra 118 beboede områder i samtlige af Ukraines regioner, inklusive store og mindre byer, landsbyer og tættere bebyggede områder på landet. Den statistiske usikkerhed udgår højst 2,3%, eksklusive design-effekten. Interfaks-Ukrajina. UP.
 01.12.04. I dag vil oppositionen igen forsøge at få mistillidsvotum vedtaget
 I dag vil de deputerede i Ukraines parlament for tredje gang stemme om en resolution vedrørende separatisme, mistillid til regeringen og den øverste anklager. Det oplyste formanden for Verkhovna Rada, Volodymyr Lytvyn.
 Tirsdag eftermiddag nåede lederne af fraktionerne og grupperne frem til, at man onsdag morgen vil fortsætte behandlingen af den situation, som er opstået i landet. Blandt andet vil man udarbejde en tredje kompromis-variant af resolutionen.
 Inden havde Lytvyn fortalt, at han efter en resolution fremsat af SDPU (O) og "Ukraines Regioner" ville sætte til afstemning spørgsmålet om at annullere parlamentets beslutning fra i lørdags om at kende valget ugyldigt og udemokratisk og udtrykke en mistillid til Den centrale Valgkommission (tirsdag blev dette resolutionsforslag vedtaget som helhed, mens oppositionens mistillidsvotum til regeringen og den øverste anklager ikke kunne samle tilstrækkelig mange stemmer).
 Lytvyn understregede, at hver eneste punkt i resolutionen vil blive sat til afstemning enkeltvis, herunder spørgsmålet om regeringens tilbagetræden. Ifølge ham gik lederne af fraktioner, som i alt tæller 200 deputerede, på koordinationsmødet i går med til at vedtage dette punkt (i går stemte 196 deputerede for mistilliden til regeringen, red).
 Desuden vil


text:
man ifølge Lytvyn også stemme om en mistillid til den øverste anklager. I går kunne dette forslag mønstre endnu færre fraktionsledere (150 deputerede).
 Samtidig mindede Lytvyn om, at der også er 18 løsgængere, og dette antal vil ifølge ham øges i løbet af onsdagen. Lytvyn afviste rygterne om, at han vil kunne stille op til Ukraines præsidentpost som styrets kandidat, såfremt der udskrives nyvalg. Han understregede, at sådanne rygter ikke har noget på sig. UNIAN.
 I dag har Ukraines parlament vedtaget resolutionen "Om stabiliseringen af situationen i Ukraine", som indebærer, at Viktor Janukovytjs regering skal træde tilbage, og at der skal dannes en regeringen "som har folkets tillid".
 229 deputerede stemte for regeringens tilbagetræden, mens 228 deputerede stemte for den samlede resolution.
 Samtidig kunne parlamentet ikke samle flertal for et mistillidsvotum til den øverste anklager, Hennadij Vasyljev, idet kun 206 deputerede kunne gå ind for dette.
 Efter afstemningen lukkede parlamentsformand Volodymyr Lytvyn Radaens session. Podrobnosti.
 Præsident Leonid Kutjma er imod selve ideen om at lade gå 2. runde af præsidentvalget om som et forsøg på at løse konfliktsituationen. Det sagde Kutjma under et møde om den aktuelle økonomiske situation i landet, hvor flere regeringsmedlemmer var tilstede.
 "Kender I måske andre lande, hvor man holder en 3. valgrunde? Et omvalg vil blive en farce... Jeg vil aldrig støtte denne løsning, fordi den er forfatningsstridig", sagde Kutjma.
 Kutjma fremhævede, at dette er en urokkelig holdning, og at han ikke agter at ændre den. Han tilføjede, at premierminister Viktor Janukovytj deler denne holdning, og at han ikke vil deltage i et sådant omvalg.
 Han opfordrede konfliktens parter til at afvente Højesterets beslutning og fortsætte forhandlingerne.
 "Jeg opfordrer alle processens parter til at være afbalancerede. Lad os tænke på følgerne. Det er almindelige mennesker, som kommer til at lide, og det kan vi allerede se", sagde Kutjma.
 Kutjma sagde, at han har store forhåbninger til de forhandlinger, som skal finde sted i dag mellem konfliktens parter samt de internationale mæglere.
 1. december ankom Polens præsident Aleksander Kwasniewski og Litauens præsident Valdas Adamskus igen til Ukraine for at løse den konflikt, som er opstået efter det ukrainske præsidentvalg. Efter planen skal præsidenterne deltage i rundbordssamtaler, som finder sted i Marijinskij-paladset i Kiev.
 Det første møde fandt sted den 27. november, hvor Janukovytj og lederen af blokken "Vores Ukraine" Viktor Jusjtjenko aftalte at indlede forhandlinger om at løse konflikten uden dog at gøre det. Podrobnosti. Ukrajinski Novyny.
 01.12.04. Janukovytj er syg og afventer Kutjmas beslutning
 Den ukrainske premierministers pressesekretær, Anna Herman, siger til pressen, at Viktor Janukovytj fortsætter med at udøve sit hverv som regeringschef, fordi parlamentets beslutning om hans tilbagetræden først skal underskrives af landets præsident, Leonid Kutjma, oplyser Novosti-Ukraina.
 "Janukovytj er premierminister, og han holder mange møder", siger Herman. Ifølge hende har parlamentet kun én mulighed for at overtrumfe præsidentens veto; nemlig såfremt parlamentet kan mønstre 301 stemmer.
 Kutjmas reaktion på Janukovytjs afsættelse lader vente på sig, men tidligere på dagen har han foreslået at afstå fra konfrontationssøgende handlinger, indtil der foreligger en afgørelse


text:
fra Højesteret. Kutjma oplyste under mødet med regeringens ministre, at Janukovytj lå med 38,7 grader og, at hoben havde forhindret ham i at mødes med over 200 folkedeputerede tidligere på formiddagen. ProUA. Inter.
 Præsident Leonid Kutjma har modtaget parlamentets beslutning om regeringens tilbagetræden "som et svar på den tilspidsede politiske situation i Ukraine", meddelte hans pressesekretær Olena Hromnytska ifølge hjemmesiden ProUA.
 Ifølge pressesekretæren understregede Kutjma, at han "udelukkende vil agere indenfor rammerne af forfatningen".
 I dag annullerede parlamentet Verkhovna Rada sin beslutning af den 16. marts 2004, som godkendte regeringens program "Konsekvens. Effektivitet. Ansvarlighed". Desuden vedtog parlamentet en resolution om mistillid til regeringen i medfør af § 87 og § 115 pkt. 4 i Ukraines forfatning, hvilket indebærer, at regeringen skal træde tilbage.
 Parlamentet har foreslået præsidenten og parlamentsformanden hurtigst muligt - indtil den nye præsident er trådt ind i embedet - at danne en ny regering - som har folkets tillid - under hensynstagen til de forslag, som er kommet fra fraktionerne og grupperne i parlamentet. For denne resolution stemte 229 ud af de 241 deputerede, der var tilstede i parlamentet.
 Den ukrainske forfatnings § 87 slår fast: "Ukraines Verkhovna Rada kan efter indstilling fra mindst en tredjedel af de deputerede behandle spørgsmålet om mistillid til Ukraines regering og vedtage en mistillid med et flertal på mindst halvdelen af de deputerede. Spørgsmålet om Ukraines regerings ansvar kan ikke behandles af Ukraines Verkhovna Rada mere end én gang pr. session, og heller ikke indenfor et år efter, at parlamentet har godkendt Ukraines regerings program. Ifølge forfatningens § 115 stk. 4 betyder vedtagelsen af en mistillidsvotumresolution til regeringen, at regeringen skal træde tilbage. Versii.
 Viktor Jusjtjenko siger, at hvis styret også fremover vil insistere på et nyvalg, så vil Den nationale redningskomite træde ud af forhandlingerne. Det sagde Jusjtjenko under et møde på Uafhængighedspladsen efter afslutningen af forhandlingerne mellem Kutjma, Janukovytj, Kwasniewski, Adamskus og Solana.
 "Præsidentens side og Janukovytj har foreslået at afholde et nyt valg. Hertil svarede vi med en kategorisk erklæring - hvis spørgsmålet om et nyvalg igen blev ved med at figurere, indstiller vi forhandlingerne", sagde Jusjtjenko.
 "Den 31. oktober blev første runde af præsidentvalget afholdt, og ingen af parterne gik ud og sagde, at de ikke ville anerkende valgresultatet. Så valgprocessen har altså en begyndelse, og dens afslutning ser vi gennem et omvalg", tilføjede Jusjtjenko.
 Ifølge Jusjtjenko vil juristerne i parlamentet og koalitionen "Folkets styrke" udarbejde et lovforslag til ændring af valgloven "for at gøre klar til et omvalg". Jusjtjenko sagde også, at Janukovytj ikke ville anerkende sin afsættelse:
 "Den tidligere premierminister Janukovytj sagde under forhandlingerne, at han ikke anerkender Verkhovna Radas resolution af den 27. november (om forkastelsen af hans sejr) og resolutionen om hans tilbagetræden".
 "Parlamentsformand Lytvyn sagde, at parlamentet den 27. november vedtog en resolution om en politisk vurdering, og at hverken forfatningsdomstolen eller Højesteret kan fortolke den", oplyste Jusjtjenko.
 "I forhold til dagens resolution sagde Lytvyn, at den er fuldstændig legitim, lever op til forfatningen, og at Ukraines regering afsat", tilføjede Jusjtjenko. "Det


text:
er en stor og unik sejr, vi har opnået i dag!", sagde Jusjtjenko.
 "Jusjtjenko betegnede den politiske reform som "et vigtigt forhold". "Der er et mål: det, som er nyttigt i lovforslag nr. 4180, skal man vedtage. Det er en logik, som vil blive accepteret sammen med et omvalg og dannelsen af en ny regering".
 Jusjtjenko forsikrede om, at "de kommende to dage vil bringe en løsning på konflikten". "Vi mangler Højesterets beslutning. Hvis den vil være indenfor en kontekst af parlamentets beslutning (om en afvisning af Janukovytjs sejr), så vil vi være ét skridt fra at have løst den politiske krise", sagde Jusjtjenko.
 I særdeleshed understregede Jusjtjenko: "På 10 dage har vi forandret dette land!" Han oplyste, at alle de deputerede i Europaparlament i onsdags var mødt op med orange bånd. (Ifølge Tv-stationen Inter var det kun nogle få af Europaparlamentets deputerede, som var mødt op med orange bånd, og det blev påtalt af kommissær Benita Ferrerro-Waldner, red.).
 Hans tale blev afsluttet med et fyrværkeri på Uafhængighedspladsen.
 Under mødet oplyste Jusjtjenko blandt andet om, hvorfor forhandlingerne forleden dag var blevet afbrudt. Udover parlamentets forsøg på at omstøde beslutningen om at underkende Janukovytj valgsejr, havde begivenhederne i Zakarpatska regionen også indflydelse på det.
 "Den 29. november blev 30 forbrydere med maskingeværer afvæbnet på stadion Avagard... De var forklædt i vores uniformer og planlagde at erobre en skole i Uzhhorod. Med et ultimatum om, at Kutjma og Den centrale Valgkommission skulle anerkende Jusjtjenkos sejr som et ultimatum. Såfremt kravene ikke blev efterkommet, ville de skyde eleverne. Det var en provokation under ledelse af vistnok Mukachevos borgmester", sagde Jusjtjenko.
 Om tirsdagen blev "disse 30 banditter løsladt", sagde Jusjtjenko. I protest mod dette gav jeg Ivan Pljusjtj besked om at afbryde forhandlingerne. UP.
 Ukraines præsident Leonid Kutjma besøger den 2. december Moskva for at mødes med Ruslands præsident Vladimir Putin. Mødet skal handle om situationen i Ukraine.
 Det ukrainske statsoverhoveds pressesekretær oplyste, at mødet mellem de to præsidenter skal holdes som politiske konsultationer. Mødet afholdes lige inden en længere udlandsrejse, som Putin påbegynder senere på dagen. Samme dag vender Kutjma tilbage til Kiev. Podrobnosti. Interfaks-Ukrajina.
 02.12.04. Power Behind the Scenes in Ukraine Crisis
 KIEV, Ukraine, Dec. 1 - The man with a unique view of the interests and issues that have deadlocked Ukraine sat in his well-guarded office, amid a showcase of valuable Russian art, and said a compromise seemed to be at hand that could stop his country's political crisis at last.
 President Leonid D. Kuchma, he said, was prepared to make a deal.
 "For his life and his legacy, the next week is much more important than the previous 10 years," said Viktor M. Pinchuk, the president's son-in-law, and one of Ukraine's wealthiest men. "In his mind he is ready for compromise. He has to save the whole country."
 Mr. Pinchuk's power is greater than the sum of its parts. He is a loyal member of the first family of Ukraine, a member of its Parliament and its unofficial ambassador to


text:
the West.
 In a broad interview as European mediators urged a peaceful settlement to a crisis that has stalled political life in Ukraine, Mr. Pinchuk, who stands astride the worlds that have collided here, offered a glimpse into the incumbent president's proposed way for this nation of 48 million to balance its competing interests. Some things are now indisputable, he said.
 The future of Ukraine depends on negotiations for constitutional changes between his father-in-law and the opposition that has overwhelmed the streets. The changes would lead to a reduction of power for whoever becomes the next head of state. And no matter what happens in Ukraine, he said, the incumbent power will ensure that the state will remain intact.
 Autonomy or separatism are not realistic risks. "We will fight against it," he said. "It will never happen."
 Besides the three men with claims to the Ukrainian presidency - Mr. Kuchma and the two candidates who have declared victory in the disputed election to replace him - few people in Ukraine have as much at stake.
 Mr. Pinchuk has been the most visible Westernizer in his father-in-law's camp, meeting with Western dignitaries (Henry A. Kissinger, the former President George Bush) and philanthropists (George Soros) in recent years, trying to urge the West to reconsider Ukraine's image as a corrupt post-Soviet state.
 "I am a Western man," he said. "This is my main target. I want to live in a global world."
 The crisis has brought its difficulties for the man who seeks this image. Mr. Pinchuk amassed his fortune partly because of his access to state power, and his position is at risk as his country flirts with a seismic political shift.
 Among his conglomerate are televisions stations, banking interests and heavy industry. His critics have said at least one of the deals in which he acquired former state assets should be investigated.
 He also has been an influential part of Mr. Kuchma's camp as it bungled its effort to ensure the presidency was passed to the president's choice as successor, Prime Minister Viktor F. Yanukovich, whose nominal victory both camps admit was tainted by fraud.
 People who have followed his career suggested he has an incentive to end the crisis before it any gets worse. "My guess is that Pinchuk is kicking himself for signing on to this," said Dr. Stephen Kotkin, director of Russian Studies at Princeton University.
 There are signs that Mr. Pinchuk would not disagree. He spoke Wednesday with as much candor about the crisis as anyone near state power has thus far, and emphasized that compromise was a must to end the crisis swiftly.
 "The elections were held undoubtedly with violations and falsifications, which is kind of traditional for elections in the former Soviet space," he said. "The falsifications were used on both sides, and essentially in the second round one side falsified more efficiently than the other." He acknowledged that Viktor A. Yushchenko, the opposition candidate, had managed to assume the mantle of reform, and


text:
has public momentum on his side.
 "They did a great job, a great job, because they used the right slogans," he said. " 'We will fight corruption.' This is very popular. 'We will fight for democracy.' O.K."
 But he suggested that if Mr. Yushchenko became president, he would not necessarily be the liberal reformer his supporters hope he will be. "This is not a story contest between black and white," he said. "There are two gray guys, with one maybe a little bit lighter."
 "Frankly speaking, both groups have highly corrupt people on their teams and highly professional people," he continued.
 For example, he said, among the issues in negotiating a settlement was getting the two sides to accept that the distribution of patronage in a new administration might not be total. Both camps, he said, are eager for the spoils of state.
 "One group has a thick notebook with a list of government positions and a list of the people they want to give them to," he said. "And the other side has a notebook of its own."
 Mr. Pinchuk's quandary as a prominent Kuchma figure who is also attracted to the West was evident as he said that he felt pride that Ukrainians were claiming their rights and pushing West. On Monday, he said, he walked among the demonstrators in Independence Square. His country is changing, and he is tugged both ways.
 "It was full of warmth, and beautiful," he said. "I said, 'If I were still a student, I would be here myself.' "
 Late on Wednesday night he said by telephone that he had just repeated the walk with his young daughter, and felt the demonstrators' spirit again. "You know," he said, "they were very nice people."
 I dag har 9 medlemmer forladt fraktionen "Arbejdets Ukraine", som ledes af den tidligere nationalbankchef og tidligere leder af styrets kandidat Viktor Janukovytjs valgkamp, Serhij Tihipko. Oplysningen kom i starten af parlamentets møde fra parlamentets formand, Volodymyr Lytvyn.
 Følgende deputerede har forladt fraktionen "Arbejdets Ukraine": Oleksandr Burjak (indvalgt i parlamentet for Viktor Jusjtjenkos parti "Vores Ukraine"), Serhij Burjak (kreds nr. 193, Khmelnytskyj-regionen), Tarijel Vasadze (valgt som nr. 28 for styrets parti "For et samlet Ukraine!"), Anatolij Klymenko (kreds nr. 24, Dnipropetrovsk-regionen), Dmytro Rudkovskyj (kreds nr. 91, Kiev-regionen), Leonid Serhijenko (kreds nr. 27, Dnipropetrovsk-regionen), en af fraktionens mangeårige ledere, Ihor Sharov (valgt som nr. 20 for styrets parti "For et samlet Ukraine!"), samt Ukraines nyudnævnte forsvarsminister Oleksandr Kuzmuk, som endnu ikke har nedlagt sit mandag (har er valgt i kreds nr. 129 i Mykolajiv-regionen). Oleksandr Jedin (valgt i kreds nr. 103 i Kirovohrad) har forladt "Arbejdets Ukraine" til fordel for fraktionen "Et samlet Ukraine".
 Desuden har Viktor Kyryllov (valgt i kreds nr. 107 i Luhansk-regionen) forladt fraktionen "Union".
 Tidligere i løbet af ugen forlod i alt 8 deputerede andre af styrets fraktioner, herunder SDPU (o).
 Herefter har parlamentets 12 fraktioner følgende sammensætning: "Vores Ukraine" - 100 mandater, "Ukraines Regioner" - 63 mandater, KPU - 59 mandater. SDPU (o) - 34


text:
mandater, "Arbejdets Ukraine" - 21 mandater, Folkeagrarpartiet - 20 mandater, SPU - 20 mandater, Julia Tymoshenkos blok - 19 mandater, "Union" - 17 mandater, "Et samlet Ukraine" - 17 mandater, NDP-PPPU - 16 mandater, "Centrum" - 15 mandater og "Demokratiske initiativer" - 14 mandater. 35 af de i alt 450 deputerede er løsgængere. Korrespondent.net.
 Ukraines parlament Verkhovna Rada har foreslået Ukraines præsident at tilbagetrække de ukrainske tropper fra Irak. 257 deputerede stemte for beslutningen.
 I fraktionen "Vores Ukraine" stemte 24 deputerede ud af 100 for beslutningen. I "Ukraines Regioner" stemte 58 ud af 63 for, i KPU stemte 57 ud af 59 for, i SDPU (o) stemte 32 ud af 34 for, i "Arbejdets Ukraine" stemte 5 ud af 21 for, i Folkeagrarpartiet stemte 1 ud af 20 for, samtlige 20 socialister stemte for, 13 ud af 19 medlemmer af Julia Tymoshenkos blok stemte for, mens fraktionerne NDP/PPPU, "Demokratiske initiativer", "Et samlet Ukraine" og "Union" og løsgængerne i alt gav 47 stemmer for forslaget.
 Forinden afstemningen havde lederen af KPU Petro Symonenko forlangt, at der om fredagen skulle stemmes om den politiske reform og om tilbagetrækningen af tropperne fra Irak, og truede med, at hans fraktion i modsat fald ikke ville være med i afstemningen.
 Som bekendt lovede Jusjtjenko under valgkampen, at han omgående ville trække tropperne ud af Irak (alligevel har kun 1/4 af hans fraktion stemt for beslutningen, red.). Janukovytj lovede at reducere troppernes antal, men bevare en ukrainsk tilstedeværelse i Irak indtil videre (næsten hele Janukovytjs mest loyale fraktion - "Ukraines Regioner" - har stemt imidlertid for beslutningen, red.). UP.
 Den britiske historiker Mark Elmond mener, at "USA's egentlige mål i Ukraine og i andre tidligere sovjetiske republikker er at erobre kontrollen med de vigtigste ressourcer, inden Kina og Indien vil kunne udfordre det amerikanske overherredømme". Dette synspunkt har han fremlagt i en artikel under den karakteristiske overskrift "Det er nu eller aldrig for Washington" i det nyeste nummer af tidsskriftet New Statesman, som udkommer på mandag.
 Den britiske historiker har analyseret Vestens indblanding i Ukraine under valgkampen og påpeger, at "efter etpartisystemernes fald forsvandt enhver begrundelse for Vestens hemmelige indblanding i valgets forløb. Ikke desto mindre fortsætter man med at anvende "Den kolde Krigs" metoder, og omfanget af dette er endda stigende". Og disse metoder, tilføjer han, anvendes nu alt oftere mod de modstandere, som ikke fortjener at blive beskrevet som "totalitære", uanset hvilke fejl de har begået". "Efter fløjlsrevolutionerne i 1989, skriver Elmond, fungerede jeg som "kurer", som personligt overbragte titusinder af dollars til de østeuropæiske dissidenter. Jeg forstår udmærket, hvor mange penge og andre former for hjælp, der var brug for, for at kick-starte "de spontane revolutioner, som etablerede folkets magt". Dengang undertrykte det kommunistiske parti imidlertid anderledestænkende. I dag er det de vestlige efterretningstjenester, massemedier og "folket", som undertrykker enhver form for dissens, der går på tværs af den konsensus, som er blevet etableret af Washington".
 Hvad USA's strategiske planer i Ukraine angår, understreger Elmond: "Hvis Ukraine glider over i NATO's kredsløb, vil


text:
Rusland miste adgangen til sine flådebaser ved Sortehavet, mens de russiske olie- og gasledninger kommer til at gå igennem steder, som USA vil have fuld kontrol over". "Alligevel er Rusland ikke den vigtigste aktør i denne globale konkurrence. I sine bestræbelser på at erobre det tidligere sovjetiske strategiske rum omkring Rusland sigter Pentagon virkeligheden mod Kina, mener historikeren. Kina er i rivende udvikling, men energien er landets akilleshæl. Kun adgangen til den russiske og centralasiatiske olie kan frigøre Kina fra afhængigheden af de sårbare olieleverancer ad søvejen. Således føres det virkelige "store spil" mellem Bejing og Washington. USA's virkelige strategiske bekymring ligger i forhold til Kinas og Indiens fremgang, idet de pågældende lande, i modsætning til Rusland, ikke er truet af en demografisk krise", konkluderer den britiske historiker ifølge Interfaks-Ukrajina. Ukraine.ru.
 Ukraines centrale valgkommission har fastsat datoen for omvalg til den 26. december. Beslutningen blev truffet på et møde i Den centrale Valgkommission i dag. 11 medlemmer af valgkommissionen stemte for beslutningen.
 I henhold til Den centrale Valgkommissions beslutning skal omvalget stå mellem de to præsidentkandidater - Viktor Jusjtjenko og Viktor Janukovytj - som fik flest stemmer den ved 1. valgrunde 31. oktober.
 Under mødet i Den centrale Valgkommission forlangte medlem af Den centrale Valgkommission Valerij Bondyk at der skulle tilføjes et punkt vedrørende henvendelse til Verkhovna Rada med anmodning om en ekstrabevilling til afholdelse af et omvalg.
 Han understregede, at Den centrale Valgkommission ikke vil kunne udføre sin resolution og afholde en afstemning. Hans forslag blev ikke bakket op af nogen andre, og derfor undlod Bondyk at stemme for den endelige beslutning.
 Derfor stemte i alt 11 medlemmer af Den centrale Valgkommission for beslutningen, én afholdt sig fra at stemme, mens 3 af medlemmerne (Ruslan Knjazevytj, Ihor Katjur og Jurij Danylevskyj) var fraværende.
 I går afsagde Højesteret som bekendt en kendelse om, at der var blevet svindlet i 2. runde af præsidentvalget den 21. november, og dette gjorde det umuligt at fastslå resultatet af præsidentvalget.
 Desuden sagde Højestret, at Den centrale Valgkommissions handlinger i forbindelse med fastsættelsen af resultatet af stemmeafgivningen i 2. valgrunde og af den slutprotokol, som stemmeafgivning fremgik af, var uretmæssige.
 Højesteret besluttede at annullere Den centrale Valgkommissions dekret af den 24. november om resultatet af præsidentvalget og valget af Viktor Janukovytj til præsident.
 Domstolens beslutning er endegyldig og kan ikke påklages.
 Højesteret besluttede at de to præsidentkandidater under afstemningen den 21. november - Janukovytj og Jusjtjenko - kan genopstille.
 En omafstemning af præsidentvalgets 2. valgrunde skal finde sted den 26. november, besluttede domstolen. Interfaks-Ukrajina. UP.
 Viktor Jusjtjenko er gået i gang med opbygge en database over deltagerne i den orange revolution med henblik på at gøre en hær af observatører klar til præsidentvalget den 26. december.
 I sin tale på Uafhængighedspladsen i går sagde Jusjtjenko, at der allerede var uddelt 160.000 blanketter blandt demonstranterne. Disse aktivister vil Jusjtjenkos stab bruge under valgkampen, som observatører og som medlemmer af valgkommissionen. "Fra i morgen indledes den afgørende fase af valgkampen. Den stærkeste sejrende hær er den hær,


text:
som i dag befinder sig på Uafhængighedspladsen", sagde Jusjtjenko.
 Han tilføjede, at man på mødet i morgen vil offentliggøre planerne for de protestaktioner, som skal finde sted under valgkampen.
 I en kommentar til den politiske udvikling sagde Jusjtjenko: "Der pågår nogle yderst kyniske og svære forhandlinger, hvis mål er at trække tiden ud og rive forfatningen ud af hænderne, så den 26. december bliver en konfliktfyldt dag".
 Jusjtjenko begrundede det forhold, at "Vores Ukraine" ikke havde stemt for forfatningsændring nr. 4180 med, at Kutjma ikke havde opfyldt en eneste af de beslutninger, som parlamentet havde vedtaget i forhold til at løse krisen: hverken i forhold til en ændring af Den centrale Valgkommission eller Janukovytj-regeringens afskedigelse.
 Ifølge Jusjtjenko har Kutjma også nedlagt veto mod de ændringer i valgloven, som blev vedtaget inden valget, og som forhindrede valgsvindel gennem et forbud mod afstemning derhjemme eller ved hjælp af valgkort.
 "Og efter denne ignorering af os foreslår man os at stemme for forfatningsændrings- lovforslag nr. 4180. Hvordan skal vores fraktion agere, når det bliver foreslået et dokument, som ikke har noget med konflikten at gøre?".
 "De (styret) har forstået, at de ikke kan vinde. Vi har vundet! Og så finder de på en idé; nemlig at revidere præsidentens beføjelser gennem en forfatningsændring", sagde Jusjtjenko. Ifølge Jusjtjenko har "Vores Ukraine" og BJuT aldrig afvist ideen med en politisk reform". "Men det er valget, der afgør Ukraines skæbne, og ikke lov nr. 4180", sagde Jusjtjenko.
 Ifølge ham bør man først vedtage nogle love, som sikrer et frit og fair valg. "Vore handlingerne drejer sig om, hvordan vi kommer ud af den skam, som styret har ført os ind i med valgsvindelen den 21. november".
 Jusjtjenko opfordrede også det internationale samfund til at sende så mange observatører som muligt til valget den 26. december - på trods af den katolske Jul. "Vi hilser de canadiske parlamentsmedlemmers initiativ velkommen, som har sagt til de canadiske ukrainere: der er ikke tid til at fejre Jul - I bør være i Ukraine.
 "Den 26. december venter vi jer i Ukraine. Det er dagen, hvor Ukraines skæbne bliver afgjort for de næste årtier eller århundreder" sagde Jusjtjenko.
 Jusjtjenko fremhævede, at han har hørt fra en eller anden "dame" (her tænkes på Viktor Janukovytjs kone, red.), som har sagt, at vi har amerikanske støvler og appelsiner med euforiserende stoffer.
 "Det er skamfuldt at høre denne vurdering af disse titusinde af mennesker, fordi de ikke fortjener denne karakteristik fra dem, som de demonstrerer imod. Jeg er sikker på, at det er sagt for at opildne følelserne, så en eller anden person østpå får det indtryk, at der virkelig er tale om appelsiner med narko i, og at menneskene her får udleveret amerikanske støvler, og at man ikke kan lide disse mennesker. Men vi bør udstå denne prøve, det er en prøve på vores tro!", sagde Jusjtjenko.
 Han fortalte om styrets økonomiske forbrydelser, herunder den stjålne virksomhed "Krivorozhstal" og påpegede i denne forbindelse, at borgernes velstand også afhænger af demokrati.
 "En junta vil


text:
aldrig kunne sikre velstand. Demokrati og velstand er to søstre, og hvis der er nogen, som ignorerer demokratiet, så ignorerer han velstanden. Hvis vi ser på vores naboer og godt kan lide deres måde at leve på, bør vi vide, at en god økonomi vokser ud af en transparent politik" fortalte Jusjtjenko.
 Han fortalte en lignelse om englene, som ankom til Gud for at klage over, hvad han havde lavet: mod syd var der kun ørken, mod nord var der kun dværgtræer, men Ukraine havde Gud givet det hele: både et varmt have, bjerge og forekomster. Dertil svarede Gud: "I ved endnu ikke, hvilken regering jeg har givet dem".
 Han opfordrede sine tilhængere til at lade være med at være passive, for ellers vil de komme til at gå i strækmarch op og ned ad Khresjtjatyk gaden".
 Jusjtjenko lovede, at hans stab i løbet af søndagen vil fremlægge sin aktionsplan, og hvordan valget skal forsvares, men han bad dem også om at skrive et brev eller ringe til sine slægtninge østpå for at fortælle sandheden.
 "Enten vil denne nation leve ærligt eller også vil den leve efter kriminelle begreber. Det er en stor lykke at leve i denne tid og forsvare sit valg, værdsæt dem, som står foran jer, værdsæt dem, giv dem komplimenter og Gud være med hver enkelt af jer, Leve Ukraine, og Leve Gud!", afsluttede han. UP.
 KONCHA-ZASPA, Ukraine, Dec. 5 - President Leonid D. Kuchma of Ukraine said Sunday that if he were Prime Minister Viktor F. Yanukovich, the man Mr. Kuchma had selected to be his successor, he would not run in a new presidential runoff ordered by the country's Supreme Court.
 Mr. Kuchma also accused the opposition leader, Viktor A. Yushchenko, of prolonging the electoral crisis by breaking a promise to mediators to allow changes in the Constitution sought by Mr. Kuchma before the new vote, now scheduled for Dec. 26.
 In his first interview since the country was thrown into tumult by a disputed election, now overturned, Mr. Kuchma appeared reconciled to the possibility of a Yushchenko victory in the new vote, but also suggested that a withdrawal by Mr. Yanukovich could complicate Mr. Yushchenko's effort to win a victory seen as legitimate. Nevertheless, he vowed to push through a sweeping overhaul of the country's politics, shifting some powers from the president to Parliament - in effect creating a weaker presidency for Mr. Yushchenko to inherit, should he win.
 Mr. Kuchma ruled out drastic measures, including a state of emergency, which he said some in the eastern part of the country, where the support for Mr. Yanukovich is centered, were pressing him to declare. He also ruled out any steps to cancel the new election ordered by the court.
 "The election will be done in full compliance with the laws," he insisted.
 He warned, however, that Mr. Yushchenko had to seek a political compromise or risk a prolonged stalemate, an economic crisis and the loss of legitimacy, even if elected, especially among Mr.


text:
Yanukovich's millions of supporters.
 Mr. Yanukovich has yet to address the court decision publicly, though a spokeswoman said he would run again. (For the past few days, Mr. Yanukovich has been ill with a fever, Mr. Kuchma said, by way of explaining his silence.)
 Buffeted by criticism here and abroad, harassed by protesters banging drums and chanting "Kuchma out!" and evidently isolated from many of the people he has led for 10 years, Mr. Kuchma, now 66, seemed resigned, even tired, but not yet out of fight. He was dismissive, almost indifferent, to the extraordinary uprising of popular sentiment that has swept Kiev and much of the country over the last two weeks.
 Mr. Kuchma acknowledged, indirectly, that the Nov. 21 runoff had been marred by electoral violations, though he questioned the extent of them, and said he believed that Mr. Yanukovich had actually won. Mr. Kuchma also criticized the Supreme Court's decision "as a political decision, not a legal one," though he later said that he, like Mr. Yanukovich, would honor it.
 By suggesting that Mr. Yanukovich not take part, however, Mr. Kuchma made it clear that he intended to continue to navigate Ukraine's convoluted intersection of power and politics, bureaucracy and business, in what appear to be the waning weeks of his presidency. He has effectively done that for a decade, despite accusations of corruption and criminality, which he denies.
 "Though Yanukovich said he would run, I don't know," he said. "If I were he, I would not, from any point of view. I do not exclude that we shall have a plebiscite instead of elections, with one candidate. I do not want to say it is final, but this is how the situation is developing."
 A withdrawal by Mr. Yanukovich could leave Mr. Yushchenko running unopposed. That would require him to win 50 percent of the vote, which is not a foregone conclusion, given the deep ethnic, regional and political divisions created by the campaign to replace Mr. Kuchma.
 Ukraines præsident Kutjma siger, at man bør rette sig efter Højesterets beslutning om en omafstemning af 2. valgrunde af præsidentvalget. "Højesterets beslutning er truffet, og den bør efterleves", sagde Kutjma i dag under et møde i sin residens udenfor Kiev - Kontja-Zaspa, hvor størstedelen af regeringen var tilstede.
 Desuden sagde han, at dannelsen af en ny ukrainsk regering skal begynde med vedtagelsen af forfatningsændringer. "Her ligger efter min mening det vigtigste svar - også hvad angår regeringens tilbagetræden: hvis man har det ønske, så bør man omgående vedtage forfatningsændringer og gå over til at danne en ny regering", sagde Kutjma.
 Han fremhævede, at han er parat til at gå på kompromis for at fjerne den politiske spænding i samfundet og møde op i parlamentet for at underskrive en valglovændringspakke en sammen med forfatningsændring.
 "Jeg er parat til at underskrive dem i parlamentets mødesal lige efter deres vedtagelse", sagde Kutjma.
 Præsidenten understregede, at han er parat "til at tage yderligere skridt i retning af at fjerne spændingen i samfundet",


text:
som efter hans mening er blevet kunstigt skabt. "Jeg vil igen foreslå, at parlamentet omgående behandler såvel ændringer i valgloven som forfatningsændringsforslagene", sagde præsidenten.
 Kutjma sagde også, at han var parat til at gå på kompromis i forhold til en ændring af Den centrale Valgkommissions sammensætning. "Jeg er parat til at gå på kompromis, men jeg har indtil videre ikke fået noget forslag fra Verkhovna Radas side i forhold til medlemmerne af Den centrale Valgkommission", sagde Kutjma.
 "Jeg bekræfter herved, at jeg er parat til et kompromis, men dertil kræves alene en god vilje, og ikke ultimative krav", fremhævede han.
 Samtidig med det understregede Kutjma, at "der skal et lovligt grundlag" til for at få ham til at gå til parlamentet med et forslag til en ny valgkommission. "Så vidt jeg er orienteret, er der et punkt herom i lovforslaget om præsidentvalget. Det skal først lige vedtages", tilføjede han.
 Præsidenten citerede § 30 i loven om Den centrale Valgkommission, som oplister årsager til, at Den centrale Valgkommissions sammensætning kan ændres. Han understregede, at han lige nu ikke havde nogen lovlig grund til at ændre på Den centrale Valgkommissions sammensætning i medfør af denne §.
 Som tidligere oplyst, kunne parlamentet i lørdags ikke enes om at vedtage en eneste beslutning omkring forfatningsændringer og valgloven, fordi fraktionen "Vores Ukraine" afviste en "pakkeløsning"; nemlig at stemme samlet for begge lovændringerne.
 Deltagerne i de multilaterale forhandlinger i Kiev omkring løsningen af den politiske krise efter 2. valgrunde havde blandt aftalt, at man skulle vedtage ændringer i præsidentvalgloven og den politiske reform efter lovforslag nr. 4180 som forudsætning for at danne en ny regering. Interfaks-Ukrajina. UP.
 Præsidentkandidat Viktor Janukovytjs repræsentant i Den centrale Valgkommission, Stepan Havrysh, udtaler i et interview med BBC, at kampen op til præsidentomvalget vil medføre endnu mere omfattende valgsvindel.
 Havrysh mener, at hvis beslutningen bliver truffet "på et følelsesmæssigt niveau, vil det blot forstærke konflikten mellem de politiske eliter". "Og det er umuligt at påstå, at der til den tid ikke vil være svindel. Det betyder blot, at kampen vil føre til mere omfattende stemmesvindel og anvendelsen af beskidte PR-tricks, som vil true Ukraines territoriale integritet", sagde Havrysh. I den forbindelse minder han om "visse politiske regionale eliters beslutning om en føderalisering af staten".
 Havrysh understreger vigtigheden af den politiske reform, som Viktor Jusjtjenko efter hans mening ikke har tænkt sig at gennemføre lige nu. "Hvis vi ikke en af de kommende dage når frem til en aftale ved forhandlingsbordet, vil vi kunne få et styre, som overhovedet ikke vil adskille sig fra det eksisterende".
 "Hr. Viktor Jusjtjenkos personlighed viser, at han utvivlsomt har liberale politiske synspunkter og søger de bedste ideer, og at han er en dygtig mand". "Men hans omgivelser radikaliserer politikken og bruger hans personlighed til at udnytte denne mulighed til det yderste, og derfor undergraver de kompromiset", mener Havrysh.
 Desuden forklarer han, hvorfor han er imod, at Janukovytj skulle være med i omvalget. Efter Havrysh's opfattelse ligger Ukraines Højesterets beslutning "udenfor rammerne af forfatningen samt udenfor rammerne


text:
af præsidentvalgloven, som ikke siger noget om, at en domstol kan underkende en beslutning truffet af Den centrale Valgkommission". I lyset af denne beslutning er Højesterets beslutning "uretmæssig og ødelæggende for ukrainsk lovgivning". "I denne situation vil netop Viktor Janukovytjs genopstilling sætte spørgsmålstegn ved 15 millioner ukraineres valg, som har stemt på ham". For det andet "fortsætter en videreførelse af denne konflikt med at spalte den ukrainske nation, den ukrainske statslighed, og den styrker separatismen". Netop derfor ville Havrysh, hvis han havde været i Janukovytjs sted, "ikke have taget det juridiske og politiske ansvar for et sådant valgs konsekvenser".
 Havrysh, som er medlem af parlamentet, mener, at "Ukraine er på randen af en deling", og at "denne proces har nogle ret kraftige indre mekanismer". "Denne proces er allerede nu yderst vanskeligt at standse, og hvis en stor del af hr. Viktor Jusjtjenkos politiske elite øger konfrontationen med den anden del af den politiske elite, vil det føre til en dyb krise. Derfor tror jeg, at vi bør lede efter et fælles scenarium", tilføjer Havrysh.
 Han understreger, at "hr. Viktor Jusjtjenkos personlige holdning lige nu har en meget stor betydning, fordi han har forstået, hvor tæt han er på sejren, og i dén henseende kan han på det emotionelle plan i høj grad selv overtage politikken fra visse radikale dele i sin lejr".
 Havrysh siger også, at det flertal i parlamentet, som han har været koordinator for, "ikke længere findes, og ikke længere vil forekomme i den samme form". "Det er der ingen tvivl om. Præsident Kutjmas flertal eksisterer ikke længere, og det kommer ikke til at genopstå. Der vil være et andet flertal".
 Han understreger, at han "ikke er medlem af Janukovytjs valgstab, og aldrig har arbejdet i denne", samt at han heller ikke ved, hvem der er ansat dér. "Jeg har ikke kommunikeret med andre end Janukovytj", siger Havrysh. UNIAN. Podrobnosti.
 Ukraines præsident Leonid Kutjma beskylder "Vores Ukraine" for at forhandlingerne med de internationale observatører er endt uden resultat. Det sagde han under tirsdagens møde med lederne af og repræsentanterne for samtlige af parlamentets fraktioner (med undtagelse af Julia Tymoshenkos Blok), parlamentsformanden, samt præsidentkandidat Viktor Janukovytj.
 "Jeg takker jer for, at vi alle er samlet her på et så højt niveau, som gør, at vi kan træffe nogle beslutninger, som vil kunne standse den politiske krise, der har nået et omfang, som har en væsentlig indflydelse på økonomien", sagde Kutjma, da han åbnede mødet.
 I starten af mødet fortalte Kutjma kort deltagerne om resultatet af de fem timer lange multilaterale forhandlinger med deltagelse af internationale mæglere, som blev påbegyndt mandag aften og sluttede natten til tirsdag.
 "I det store hele må man sige, at der ikke blev lavet nogen aftaler", sagde præsidenten. "Alle ved, hvorfor processen ikke kom længere", tilføjede han.
 Desuden fremhævede Kutjma, at parlamentet om mandagen havde nået til enighed om at vedtage en "pakkeløsning", som indeholdt lovforslag om en ændring af Den centrale Valgkommissions sammensætning; om en ændring af valgloven, samt om en politisk reform.
 "Vores


text:
Ukraine" fremsatte et yderligere krav - som I ikke havde før - om regeringens afskedigelse. Derfor kunne vi ikke blive enige i går", sagde præsidenten. Interfaks-Ukrajina. UP.
 "Resultatet af mødet er det samme, som vi kom med; nemlig at der ikke er noget resultat", sagde lederen af SDPU (o), Leonid Kravtjuk, efter forhandlingerne mellem præsident Kutjma og lederne af de politiske partier. Kutjma nægtede at afskedige Janukovytjs regering og foreslog blot et par enkelte nye medlemmer til Den centrale Valgkommission.
 Ifølge Kravtjuk afviste Kutjma at opfylde Jusjtjenkos hovedkrav - at afsætte Janukovytjs regering. "Kutjma henviste til loven om præsidentvalget, hvoraf det fremgår, at en præsidentkandidat (altså Janukovytj) ikke kan afskediges fra sin post", tilføjede Kravtjuk.
 "Kutjma sagde: "Jeg skal handle indenfor rammerne af loven". Her kunne der godt have været frivillighed fra hr. Viktor Janukovytjs side. Men det havde der været, hvis ikke man havde ydmyget og hånet ham. Men Janukovytj valgte at sige: "Jeg har ret til at gøre modstand", fortalte Kravtjuk.
 Ifølge ham ville Kutjma sende Janukovytj på ferie og gøre Mykola Azarov til fungerende premierminister. Kravtjuk tilføjede, at "Vores Ukraine" ikke vil stemme for forfatningsændringerne, hvis ikke Janukovytj bliver fyret.
 "Efter rundbordsforhandlingerne i går i Marijinskij paladset spurgte jeg direkte hr. Viktor Jusjtjenko: vil I stemme for pakken (forfatningsændringer til gengæld for ændringer i valgloven), uden at regeringen er afskediget? Jusjtjenko svarede: nej, det vil vi ikke. Og Pljusjtjt bekræftede dette”.
 På den anden side, tilføjede Kravtjuk, at SDPU (o) ikke vil stemme for valgloven alene; men kun sammen med forfatningsændringerne.
 Parlamentet fortsatte mødet kl. 14. 30 dansk tid. UP.
 Styret var indstillet på en forpurring af valget og det ikke til Janukovytjs fordel, mener Janukovytj-stabens nye overhoved, Taras Tjornovil. Efter hans mening bekræftes denne tese af det forhold, at "de overtrædelser, som ikke tjente til Janukovytjs fordel, vidste man om på forhånd, og der kom straks videokameraer derhen".
 Tjornovil udtalte til "5. kanal", at han ikke er sikker på, hvem "undermineringen" af Janukovytj kan tilskrives - "Medvedtjuk eller Kutjma".
 "Jeg fik at vide, at Medvedtjuk var en svag figur, og at jeg dæmoniserede ham. Måske burde jeg have dæmoniseret Kutjma", tilføjede Tjornovil. Efter hans mening "kommer Medvedtjuk ikke i staben, sætter sig ikke i forbindelse med os og har ikke gjort det".
 Tjornovil understregede, at Tihipkos stab arbejdede i "en påtvunget atmosfære", hvor der hele tiden var "åbenlyse undermineringsforsøg", kravet om at "oprette valgstaben under præsidentadministrationens kontrol", og dette var "prisen for at videreføre de sociale programmer".
 Tjornovil oplyste, at "en kæmpemæssig mængde mennesker" fortsat arbejder i valgstaben". Der er tale om praktisk talt alle, undtagen Tihipko og den håndfuld mennesker, som forlod den sammen med ham", tilføjede han.
 Blandt stabens aktive medarbejdere nævnte han "ledelsen af fraktionen "Ukraines regioner"
 , Khomutynnyk og Konovaljuk. Han ville ikke nævne efternavnet på den person, som skal kontrollere den økonomiske side af sagen, for som han siger "vi er havnet i en oppositionel kandidats position, og jeg ville nødig underminere folk".
 Tjornovil siger, at han skal stå for udarbejdelsen


text:
af de vigtigste strategiske programmer, vil arbejde med ideologisk-politisk arbejde, samt den samlede koordinering i forhold til præsidentkandidaten. Sin hovedopgave ser han i en kamp mod "de komplekser og stereotyper, som man har påtvunget hans kandidat.
 Tjornovil vil også anbefale Janukovytj at afvise "et kompromis med styret, som han skadet ham", og "Janukovytjs kunstige tilknytning til styret". "I virkeligheden, mener Tjornovil, er Janukovytj "i opposition og er et særskilt segment af styret".
 Tjornovil ser Janukovytj "som en person, der gør fremskridt, og kan være en normal og civiliseret leder". "Det har jeg ikke set i Jusjtjenko. Jeg vil ikke have, at hans hold kommer til magten", siger Tjornovil.
 Efter hans opfattelse er Janukovytjs "potentiale meget-meget højt og stigende, fordi en betydelig del af de personer, som stemte på Jusjtjenko, stemte imod Kutjma og imod det lokale styre".
 Tjornovil fortæller endvidere, at han modtog forslaget om at stille sig i spidsen for Janukovytjs stab telefonisk fra pressesekretær Hanna Herman, som han "hele tiden er i forbindelse med". Det skete "samme aften, som meddelelsen om Janukovytjs fortsættelse af valgkampen, blev offentliggjort. Ifølge Tjornovil sagde han ja, "men ikke med det samme". UP.
 Ukraines parlament vedtog i dag en række ændringer i Ukraines forfatning, herunder en reform af det lokale selvstyre, og indførte ændringer i valgloven. 402 deputerede stemte for beslutningen, herunder 78 fra "Vores Ukraine" og kun 1 fra Julia Tymoshenkos blok.
 Efter afstemningen blev lovforslagene underskrevet af parlamentsformand Lytvyn og præsident Kutjma. Forinden sagde Kutjma, at den øverste anklager havde indgivet sin afskedsbegæring, som han er parat til at underskrive.
 Lytvyn betegnede parlamentets beslutning som "en konsoliderende og forsonende handling".
 Inden beslutningen blev taget, holdt præsident Kutjma en tale for forsamlingen, hvor han påpegede, at det ikke er første gang "der har været krise i Ukraine, men at der altid har været vilje og klogskab til at finde den eneste rigtige beslutning, som først blev støttet af denne sal og bagefter bekræftet af samfundet".
 "Vi har gang på gang hørt, at der ikke bør være vindere og tabere, men at Ukraine skal vinde. Jeg vil gerne tilføje, at der heller ikke bør være fornedrede", påpegede han.
 "Mange husker, hvordan forfatningen blev vedtaget. Det forekom os, at vi aldrig ville nå til enighed på visse af punkterne, og derfor gik vi i gang med at stemme paragraf for paragraf om sproget, våbnet og flaget. Og parlamentet var lidt anderledes dengang, men forfatningen blev vedtaget", sagde Kutjma, idet han udtrykte håb om, at det også denne gang ville blive sådan. "Dengang mødte jeg frem med den samme opfattelse som i dag. Ukraine har brug for denne beslutning", påpegede han.
 Lovforslag nr. 4180 indebærer, at Ukraine går fra en præsidentiel-parlamentarisk styreform til en parlamentarisk-præsidentiel styreform, hvor et flertal i parlamentet udpeger regeringen, samtidig med at parlamentets valgperiode forlænges til 5 år.
 Forfatningsændringerne indebærer en udvidelse af parlamentet Verkhovna Radas beføjelser, idet parlamentet nu får kompetence til at udpege premierministeren, forsvarsministeren, udenrigsministeren efter præsidentens indstilling, samt de øvrige regeringsmedlemmer efter premierministerens indstilling.
 Forfatningsændringerne træder i