text:
kraft den 1. september 2005.
 Ændringerne i valgloven skal mindske omfanget af mulig valgsvindel og misbrug under den kommende valgkamp. UP.
 I dag godkendte parlamentet en ny central valgkommission. 410 deputerede stemte for beslutningen. Forinden havde de deputerede gennemført en afstemning om de enkelte kandidater til Den centrale Valgkommission.
 Den nye centrale Valgkommission kommer til at bestå af 11 gengangere fra den afgående valgkommission, samt af fire nyvalgte medlemmer.
 Jaroslav Davydovytj, som blev støttet af 273 deputerede, Jurij Dontjenko, som fik 245 stemmer, Serhij Dubovyk, som fik 392 stemmer, Valentyna Zavalevska, som fik 297 stemmer, Ruslan Knjazevytj, som fik 249 stemmer, Ihor Katjur, som fik 341 stemmer, Andrij Mahera, som fik 245 stemmer, Mykhajlo Okhendovskyj - 230 stemmer, Bronyslav Rajkovskyj - 246 stemmer, Oleksandr Tjupakhin - 361 stemmer og Maryna Stavnijtjuk - 319 stemmer.
 Desuden blev fire nye medlemmer valgt ind. Det blev Anatolij Pysarenko fra "Vores Ukraine" (234 stemmer), Mykola Melnyk fra Julia Tymoshenkos blok (251 stemmer), Valerij Sholudko (330 stemmer) og Zhanna Usenko-Tjorna (340 stemmer), de 101 af hendes stemmer kom fra "Vores Ukraine.
 Den tidligere formand for valgkommissionen - Serhij Kivalov - blev ikke genvalgt, idet han kun fik 129 stemmer. Heller ikke Valerij Bondyk (216 stemmer) og Janukovytjs advokat i Højesteret, Olena Lukash, (176 stemmer) blev genvalgt.
 Oppositionen forsøgte at overdøve de medlemmer, som man betragter som loyale overfor Janukovytj og råbte "skændsel!" efter dem. Da Kivalov forstod, at han ikke havde modtaget genvalg, forlod han uden videre salen.
 Ifølge deputeret Samofalov fra "Ukraines Regioner" har hans fraktion ikke længere nogle repræsentanter i valgkommissionen, idet begge kandidaterne ikke kunne samle det fornødne flertal.
 Efterfølgende aflagde de nye medlemmer af valgkommissionen ed i parlamentet. UP, Inter.
 I henhold til forfatningsændringslovforslaget træder de nye regler først i kraft den 1. september 2005, hvis der forinden er blevet vedtaget forfatningsændringer af det lokale selvstyre (lovforslag nr. 3207-1). Hvis disse ændringer ikke er blevet gennemført inden den 1. januar 2006, vil de nye regler automatisk træde i kraft den 1. januar 2006.
 Parlamentets 450 medlemmer skal på valg i 2006, og det kommer til at foregå efter det såkaldte forholdstalsvalgprincip i en samlet national valgkreds på grundlag af partilister eller partibloklister. Fra 2006 udvides parlamentets valgperiode til 5 år.
 Den regering, som blev dannet inden den ved det ordinære præsidentvalg i 2004 valgte præsident træder ind i embedet, skal fortsætte med at opfylde sine forfatningsmæssige pligter efter at denne lov er trådt i kraft.
 Hvis regeringen træder tilbage i medfør af forfatningens bestemmelser, skal dannelsen af en ny regering være afsluttet senest 60 dage efter.
 Koalitionen af fraktioner i Verkhovna Rada eller en fraktion af deputerede i parlamentet, som nyder en koalitions rettigheder, skal dannes seneste en måned efter, at den i 2006 efter forholdstalsvalgsystemet valgte Rada er trådt sammen.
 Såfremt den regering, som blev dannet inden den ved det ordinære præsidentvalg i 2004 valgte præsident træder ind i embedet, og inden det i 2006 valgte parlament træder sammen, træder tilbage, skal den nye regering vælges efter indstilling af fraktioner


text:
(grupper) af deputerede, som udgør et flertal af parlamentets folkevalgte medlemmer. UP.
 Den nye centrale Valgkommission valgte på et møde i går aftes Jaroslav Davydovytj til sin nye formand. I den afgående valgkommission var han næstformand. På en kort pressekonference med deltagelse af samtlige medlemmer af Den centrale Valgkommission oplyste Davydovytj, at den organisatoriske del af mødet fortsætter, og at man dér vil vælge den nye næstformand og sekretær for Den centrale Valgkommission.
 Medlem af Den centrale Valgkommission Andrij Mahera ("Vores Ukraine", red.), som var formand for stemmeoptællingsudvalget, oplyste, at 10 af medlemmerne af kommissionen ved hemmelig afstemning havde stemt for Davydovytj, mens fem af medlemmerne af kommissionen havde stemt på Maryna Stavnijtjuk. Hun blev i stedet valgt til næstformand.
 Jaroslav Davydovytj var blandt de fire medlemmer af den afsatte valgkommission, som ikke underskrev den protokol, som tilkendte Janukovytj sejren ved præsidentvalget. Andrij Mahera, Ruslan Knjazevytj og Oleksandr Tjupakhin ville heller ikke underskrive protokollen.
 På spørgsmålet om, hvorvidt Den centrale Valgkommission ville nå at arrangere omvalget den 26. december under den nye valglov, svarede Davydovytj, at det var Den centrale Valgkommission "dømt til".
 Davydovytj blev født i 1948 i Ternopil-regionen (i Vestukraine, red.). I 1978 afsluttede han det juridiske universitet ved Lvivs statslige universitet. Siden 1997 har han været ansat i Den centrale Valgkommission (først som sekretær, siden som næstformand). Han har en udmærkelse som Ukraines Æresjurist og har "Fortjenstmedaljen" af 3. grad. Interfaks-Ukrajina. UP.
 Ukraines præsident Leonid Kutjma har afskediget rigsadvokat Hennadij Vasyljev og imødekommer dermed hans ønske om at træde tilbage, oplyser Ukrajinski Novyny, oplyste præsidentens pressetjeneste torsdag den 9. december.
 Onsdag den 8. december indgav rigsadvokat Hennadij Vasyljev, som har været øverste anklager siden november 2003, sin afskedsbegæring til præsidenten.
 Den 9. december genindsatte Petjerskij-distriktsretten i Kiev Svjatoslav Piskun, der blev afskediget fra posten i oktober 2003, som Ukraines øverste anklager. Samtidig underkendte retten dermed Kutjmas dekret om Piskuns afskedigelse og pålagde omgående at genindsætte Piskun som rigsadvokat.
 Piskuns advokat sagde, at rettens beslutning ingenlunde hang sammen med rigsadvokat Vasyljevs afsked, og at disse to begivenhed er et rent sammenfald af omstændigheder. Korrespondent.
 MOSCOW (AP) -- The Russian president, incensed by the West's confrontation over the Ukrainian election, has dramatically raised the volume of Kremlin rhetoric, suggesting the United States is acting like a dictator and the West is forcing a flawed vision of democracy on the world.
 Vladimir Putin's harsh words speak louder than the Kremlin's actions, but the fray in Russia's front yard has opened old sores in relations with the West and threatened to push the former Cold War adversaries further apart after more than a decade of entente. Worse, Russia could be heading for a renewed, dangerous isolation.
 ``It's a very uncomfortable situation both for Russia and for the West, because there are dangers on both sides,'' said Georgy Mirsky, the chief researcher at the Institute for World Economics and International Relations in Moscow.
 Putin, he said, is ``walking a tightrope,'' pressured on one side by Russia's anti-Western political elite -- along with

type: other


text:
his own concerns about Western encroachment -- and on the other by his realization that European and U.S. investment is vital to his country's future.
 Putin's recent heated rhetoric reflects his dilemma. At a Russia-European Union summit late last month, he issued one in a series of increasingly strident accusations of Western meddling in Ukraine while emphasizing that Russia's ``strategic choice'' was to be part of Europe.
 ``Evidence is growing to support the view that Putin is trying to cement a close relationship with both India and China,'' Chris Weafer, chief strategist at Moscow's Alfa Bank, said in a research paper earlier this week.
 The Kremlin wants ``not only to build broader economic ties that will allow Russia to lessen its economic dependency on the EU and the U.S., but also to attempt to build an informal -- at least initially -- alliance that might act as a counterbalance against the U.S. and, soon, EU efforts to influence the global political agenda,'' Weafer wrote.
 In India last week, Putin suggested Washington is seeking a ``dictatorship of international affairs.''
 Days later in Turkey, he accused the West of trying to force its vision of democracy on the former Soviet Union. He added that he was concerned that those who resist ``will be punished with a truncheon made of bombs and missiles, as it was in Belgrade'' -- a reference to the 1999 NATO bombing of the former Yugoslavia. That confrontation -- like the Ukrainian crisis -- seriously damaged Russia's ties with the West.
 Putin has been criticized in the West for actively supporting Prime Minister Viktor Yanukovych in the election, congratulating him twice on a fraud-marred victory that was later thrown out by Ukraine's Supreme Court, and denouncing the idea of repeating the Nov. 21 runoff -- as the court ordered.
 ``We're determined to continue to uphold the Ukrainian people's right to free and fair elections (and) persuade the Russians not to see this as a zero-sum game,'' a senior U.S. diplomat said Wednesday on condition of anonymity.
 ``I don't think the West will go too far to pressure Russia -- to lengths that would touch sensitive places,'' Yevgeny Volk, head of the Heritage Foundation's Moscow office, agreed.
 Mirsky, too, said that he does not foresee a ``catastrophic scenario'' in Russia's relations with the West. But both believe the current chill will persist.
 AP Correspondent Steve Gutterman has reported from Moscow since 2002.
 Udenrigsministermødet mellem NATO og Rusland har nu ført til et fælles papir, hvor de gamle modpoler fra Den kolde Krig erklærer sig som tilhængere af frie valg i Ukraine.
 "Vi appellerer til alle parter om fortsat ikke at gribe til vold og afholde sig fra at lægge pres på vælgerne samt arbejde for en fri, retfærdig valghandling, der afspejler det ukrainske folks vilje," hedder det i den fælles udtalelse.
 Det er en overtrædelse af menneskerettighederne, når den nye ukrainske valglov kun indrømmer handicappede af 1. kategori retten til at stemme derhjemme, sagde Donetsks borgmester Oleksandr Lukjantjenko under et


text:
møde med deputerede fra den tyske Forbundsdag, oplyser "Ostrov".
 "I dag, hvor man har vedtaget nye regler for afstemningen specielt til tredje valgrunde, og hvor det kun er multihandicappede, der kan få lov at stemme derhjemme, og ikke de mennesker, som ikke er handicappede, men alligevel ikke kan bevæge sig og derfor ikke kan afgive deres stemme. Det er en overtrædelse af menneskerettighederne", sagde Lukjantjenko.
 "Det er en lov, der er skræddersyet til en bestemt gruppe mennesker. Sådan gør man ikke i et civiliseret og demokratisk samfund", fremhævede Donetsk borgmester.
 Den 8. december 2004 vedtog Verkhovna Rada en lovpakke, som bestod af forfatningsændringer og en særlov om omvalget ved Ukraines præsidentvalg i december 2004. I medfør af sidstnævnte dokument er det kun de vælgere, som har bevis på, at de er multihandicappede og ikke kan komme rundt på egen hånd, der har ret til at stemme udenfor afstemningsstedet. Desuden forbydes det, at der gennemføres afstemning med mere end en stemmeurne samtidigt. ProUA.
 Den oppositionelle præsidentkandidat Viktor Jusjtjenkos lejr vil have den siddende præsident Leonid Kutjma tiltalt efter straffeloven, hvis Jusjtjenko vinder præsidentvalget i Ukraine, oplyser Ukrajinski Novyny.
 Meddelelsen kom i dag, torsdag, fra Jusjtjenkos repræsentant ved valget, parlamentsmedlem for "Vores Ukraine", Roman Zvarytj (hans anses for at være tidligere CIA-agent, se Jyllands-Posten den 5.12.04). Ifølge ham er præsidentens afvisning af at underskrive dekretet om at afskedige regeringen under ledelse af styrets præsidentkandidat, Viktor Janukovytj, selvom der forelå en Verkhovna Rada-beslutning herom, som en handling, der bærer tegn på statsforræderi.
 "Vi mener, at præsident Kutjma har begået en forbrydelse ved ikke at opfylde sine forpligtelser (nemlig at underskrive et dekret om regeringens tilbagetræden, red.), sagde parlamentsmedlemmet.
 Tidligere har lederen af Jusjtjenkos valgstab og næstformand for parlamentet, Oleksandr Zintjenko, udtalt, at hvis præsidenten ikke underskriver dekretet om Janukovytj-regeringens tilbagetræden, vil præsidenten risikere en rigsretssag (impeachment).
 Ifølge Zintjenko vil rigsretssagen have en symbolsk betydning og blive et udtryk for en afstandstagen fra den lovløshed, som har præget Leonid Kutjmas 10 år ved magten.
 Som tidligere oplyst vedtog parlamentet den 1. december et mistillidsvotum til Janukovytjs regering, hvilket i henhold til forfatningen medfører regeringens tilbagetræden.
 Kutjma undlod imidlertid at underskrive dekretet om regeringens tilbagetræden. Janukovytj selv har sagt, at han ikke anerkender Verkhovna Radas beslutning.
 Den 7. december besluttede Kutjma at sende Janukovytj på orlov "i forbindelse med valgkampsaktiviteter" og udnævnte i stedet vice-premierminister og finansminister Mykola Azarov som fungerende premierminister for orlovsperioden. Korrespodent.
 I marts 2004 vedtog parlamentet Janukovytj-regeringens program. Ifølge forfatningen kan parlamentet ikke udtrykke mistillidsvotum til en regering indenfor et år efter, at parlamentet har godkendt denne regerings program.
 Medlem af Repræsentanternes Hus Ron Paul siger, at Viktor Jusjtjenkos valgkamp bliver delvist finansieret af den amerikanske regerings penge og opfordrer Kongressens rigsrevision til at undersøge de oplysninger, som bekræfter dette.
 Repræsentanten understreger i denne forbindelse, at han anser det for at være toppen af hykleri, når USA's regering taler om, at udenlandsk indblanding i de politiske processer i Ukraine er uacceptabel. Efter Pauls mening bliver Jusjtjenkos valgkamp ikke finansieret direkte, men


text:
via forskellige NGO'er, såvel amerikanske som ukrainske. "Vi ved ikke præcist, hvor mange millioner dollars USA's regering har brugt på præsidentvalget i Ukraine - måske drejer det sig om dusinvis af millioner", sagde repræsentanten i sit indlæg i Repræsentanternes Hus' internationale udvalg. "Men vi ved, at en betydelig del af disse penge blev kanaliseret til støtte for én bestemt kandidat; nemlig Viktor Jusjtjenko".
 Hans tale blev offentliggjort torsdag. Ligesom landets præsident George Bush er Ron Paul republikaner fra staten Texas. Ifølge Paul har USA's Agency for International Development (USAID) givet millioner dollars til den amerikanske organisation "Freedom House"'s projekt under titlen "Det polsk-amerikansk-ukrainske samarbejdsinitiativ". Der er beviser for, at projektets deltagere har overdraget en del af disse penge til NGO'er i Ukraine, som støtter oppositionslederen Jusjtjenko. Paul bemærkede, at Jusjtjenkos valgstab også får pengene ad andre kanaler og udtrykte bekymring for, at dette kun er "toppen af isbjerget". Repræsentanten noterer sig, at da skandalen om den kinesiske regerings finansiering af Bill Clintons valgkamp i sin tid begyndte at rulle, opstod der stor røre i Kongressen. "Udlændinges finansiering af amerikanske valg betragtes ifølge loven som retsstridig", konstaterer han. "Men det er lige netop det vi selv er i gang med i udlandet".
 Ron Paul foreslår, at den amerikanske Kongres' afdeling for kontrol med regeringens regnskabsaflæggelse gennemfører en undersøgelse og finder ud af, hvor mange penge de amerikanske myndigheder har brugt i Ukraine - og vigtigst af alt - til hvilket formål. Indtil videre er Ron Paul det eneste medlem af Kongressen, som åbenlyst har talt om USA's indblanding i de politiske processer i Ukraine. I Kongressens apparat oplyser man, at mange medlemmer er overbeviste om, at de ved at støtte Viktor Jusjtjenko og dennes tilhængere går ind for demokrati i Ukraine. Desuden oplyses, at repræsentant Paul har modtaget sine oplysninger om den amerikanske regerings finansiering af Jusjtjenkos valgkamp fra flere kilder, herunder åbne kilder. ITAR-TASS, Ukraine.ru.
 Ukraines præsident Leonid Kutjma har underskrevet et dekret, som genindsætter Svjatoslav Piskun i posten som landets øverste anklager. Beslutningen er truffet i forbindelse med Petjerskij-rettens afgørelse af den 9. december, oplyser præsidentens pressetjeneste.
 Som det blev oplyst i går, vedtog Kievs Petjerskij distriktsret den 9. december at genindsætte Svjatoslav Piskun, der blev fyret i 2003, i embedet som Ukraines øverste anklager.
 Den 29. oktober 2003 blev Piskun fyret fra posten som rigsadvokat efter et præsidentielt dekret og efter indstilling fra Koordinationskomiteen til bekæmpelse af korruption og organiseret økonomisk kriminalitet under præsidenten. Komiteen havde kritiseret rigsadvokatens arbejde og beskyldt ham for "overdreven politisering af organet som helhed og opbyggelsen af et selvstændigt politisk image", samt for "en række overtrædelser, som skader anklagemyndighedens autoritet i særdeleshed og statens autoritet som helhed". Piskun var blevet udnævnt til rigsadvokat den 4. juli 2002 efter at være blevet afstemt med parlamentet.
 Den 9. december i år afskedigede præsidenten Hennadij Vasyljev fra posten som rigsadvokat. Forinden havde Vasyljev (efter præsidentens opfordring, red.) indgivet sin afsked. Vasyljev var blevet udnævnt til rigsadvokat den 18. november 2003. Forinden havde han været folkedeputeret i


text:
parlamentet. I medfør af Ukraines forfatning har præsidenten ret til at fyre rigsadvokaten, mens udnævnelsen af en afløser skal afstemmes med Verkhovna Rada. Podrobnosti, Ukrajinski Novyny.
 Ukraine's Prosecutor General, Henadiy Vasiliev (originally from Donetsk, and considered a close confidant of Yanukovych) submitted his resignation to Kuchma this morning, and this resignation was accepted.
 Kuchma submitted a list of 19 candidates for membership of the Central Election Commission to Parliament, 15 of which were approved (i.e. a full membership). Eleven of the old members of the Central Election Commission remain in post while four candidates who were formerly in the CEC (whose candidacies were submitted by Kuchma), including its Chairman, Serhiy Kivalov, were not approved. The latest news is that Kivalov's former deputy, Yaroslav Davydovych will now become Chairman of the CEC (according to existing law, the CEC elects a Chairman at its first meeting).
 Kuchma approved Yanukovych's request for leave from the post of PM for the duration of the election campaign, and approved Mykola Azarov as acting PM for the next 3 weeks. According to the existing Constitution, the Cabinet of Ministers (including the PM) resigns automatically after the election of a new President, so Azarov's days as PM are numbered. The fact that a new Cabinet was not created may be a blessing because it removes the issue of which faction gets which ministry from the present agenda.
 Parliament passed a revised election law that reduces the total number of permitted absentee ballots from 4% of total eligible voters to 0.5%, and institutes a system of stamping voter's passport in order to make double voting with fake absentee ballots impossible. Furthermore, mobile voting stations will now be limited to those who are truly handicapped, and only individuals who hold official invalid status will be visited by a mobile voting station. This bill was signed by Kuchma a few minutes after its passage and is now law.
 Now for the most controversial point:
 With a vote of 402 in favor, 21 opposed, and 19 abstentions, the Parliament passed a package of Constitutional amendments that go into force either on September 1, 2005, if additional amendments that affect local level governments are passed in the new year, or on January 1, 2006, if such amendments are not passed. The amendments were signed by Kuchma in the presence of all Parliamentarians. These amendments affect:
 The appointment of the Cabinet of Ministers. Under the existing Constitution, only the Prime Minister must be approved by Parliament; all ministerial candidates are then submitted by the PM to the President for approval, and ministers serve at the exclusive pleasure of the President. Under the new system each minister must be approved by the Parliament (much like the US Senate approval system), and ministers may be individually dismissed by Parliament. The Cabinet will now serve at the pleasure of both the President and Parliament, but with a slant towards Parliament because the term of office of a given Cabinet will begin and end after a Parliamentary


text:
election, rather than a Presidential one as is the case now.
 The structuration of Parliament. Under the existing Constitution there exists no reference to the concept of a Parliamentary majority. Under the new system, Parliament must create a majority within 60 days of its election, and it is this majority that then forms the Cabinet of Ministers. Beginning with the Parliamentary elections in March 2006, the term of office of Parliament will be extended from the current 4 years to 5 years, and Parliament will be elected according to a proportional system of Party lists.
 Parliamentary mandates. According to the existing system, half of the Parliament is elected on a constituency basis, and the other half is elected using a proportional system of Party lists. However, once elected, Parliamentarians are free to move from faction to faction with no consequence to their status as Members of Parliament. Under the new system, Parliamentarians elected according to Party lists (which according to the Parliamentary election law passed last year will be 100% elected using a Party list system) will lose their status as Parliamentarians if they are ejected from their Party.
 The appointment of judges to the Constitutional Court (NB: not the same as the Supreme Court). Under the existing system, 6 of the 18 judges are appointed by Parliament, 6 by the President, and 6 are elected by the Ukrainian Union of Judges (an organization that has traditionally been in the back pocket of Kuchma). Under the new system 9 judges will be appointed by the President, and 9 will be appointed by Parliament.
 The "Number Two" in the Country. According to the existing Constitution, if the President becomes incapacitated, impeached, dies or is otherwise removed from office, the Prime Minister becomes the acting President for a period of 90 days before the next Presidential election. Under the new system the Speaker of the Verkhovna Rada will effectively become the Vice President of Ukraine.
 Clearly, Yulia Tymoshenko was not happy with the Constitutional changes instituted today - her faction (except for Anatoliy Matviyentko) was the only faction in Parliament to vote against the proposals. But, did she (or, more importantly, the people on Maidan, many of whom feel as much allegiance to her as to Yushchenko) lose? In my opinion, they may have lost in the short term, but in the long term all of Ukraine won today.
 When I was interviewing Parliamentarians for my Master's thesis on the Ukrainian Constitutional Process in 1997, I spoke extensively with Taras Stetskiv, a (at that time) young Lviv-based Parliamentarian who has been a member of the Verkhovna Rada since 1990. At the time he proudly stated that there had been only two times in the history of Ukraine when the entire elite (including, at that time, the Communists) were united in a single effort: August 1991 (the Declaration of Independence), and July 1996 (the adoption of Ukraine's Constitution). I believe today we witnessed a third such rare consensual moment, and history shows us


text:
that only a unified elite can bring real and positive change to a country. So, today, I think all of Ukraine won.
 However, it is important to address the concerns that a great many people have with respect to Yushchenko agreeing to things he really did not need to agree to. Specifically, one might ask why he agreed to a reduction in the powers of the Presidency precisely at the moment when all of the cards were stacked in his favor.
 Firstly, the deal accepted today does not go into effect until either September 2005 or January 2006 (depending on whether additional Constitutional changes get passed in the new year). That gives the Yushchenko team - if elected, as I'm sure he will be if the elections are in fact clean - almost a full year to break up the corrupt monopolies established under the Kuchma regime. There will be a year during which the oligarchs' lives will be made hell, but there will not be enough time for individuals close to Yushchenko to establish themselves as oligarchs in their own right (Note: "power corrupts, and absolute power corrupts absolutely").
 Secondly, the Constitutional changes passed today left in place one of the most important levers of power currently held by the President: the appointment and dismissal of regional (oblast) governors. These individuals hold supreme executive power in Ukraine's 25 oblasts and two "special status" cities (Kyiv, and Sevastopol). As is currently the case, all governors will continue to serve at the sole pleasure of the President. Although in his speeches Yushchenko has talked about having these individuals elected, for the moment the system of their selection will not change.
 The Yushchenko speech on Maidan tonight was a victory address in the first place, but also an opportunity to build some unity in the country. First Yushchenko started with the demands of the demonstrators, and how they had been met:
 to cancel the results of the elections on Nov 21 - accomplished by the Supreme Court
 to dismiss the membership of the Central Election Commission, and to open criminal investigations against those responsible for fraud during the elections. Parliament today, regardless of the attempts of the Regions faction to reinstate Serhiy Kivalov, dismissed the CEC, and the SBU opened criminal investigations against those responsible.
 to enable free and fair elections through the even distribution of representatives of each candidate in each polling station and territorial election commission, limit the use of absentee ballots and mobile polling station. This was accomplished today by forcing the President to be present in Parliament and to sign the amendments to the election law in the presence of Parliamentarians.
 to dismiss the Prime Minister and Prosecutor General because they were the individuals primarily responsible for the mass election fraud. This was accomplished today (partially - Yanukovych is "on leave"). Yushchenko assured the crowd that the Interior Minister and others responsible for falsification would soon follow the Prosecutor General.
 Yushchenko stressed one particular point of pride concerning


text:
both the demonstrators, and the result that had been achieved thus far: all of the above demands had been met without a drop of blood being shed. He admitted that avoiding blood shed was one of his main concerns from the very first days of the protests, and he is proud that now Ukraine can become an example to the world of peaceful change.
 In my opinion, the Constitutional deal accepted today by consensus (except for the Tymoshenko bloc) by Ukraine's political elite was a step towards healing the divisions that have appeared in the country during the election campaign. Clearly, some (e.g. Tymoshenko) would have liked to have seen Yushchenko take power outright, but it is at least questionable whether such a course of events would not have fuelled some of the separatist sentiments in the east, and resulted in a worse outcome than what we have today. Granted, eastern separatism was artificially fostered by the Kuchma regime as a means of maintaining its power (i.e. "divide and rule"), but had Parliamentarians from the Regions and Communist factions remained unsatisfied in the wake of the Orange Revolution, they could have certainly continued the calls for separation during the days ahead. Compromise was not easy for them, nor was it easy for the Yushchenko side, but in the end, peace among the elite leads to peace and unity within the population.
 As Yushchenko stressed during his speech on Maidan tonight: now all efforts will be focused on winning the December 26 vote, and on making sure that it is free and fair. This call should be heeded both by all Ukrainians and by all those who care about Ukraine abroad: SEND OBSERVERS!!!
 Præsidentkandidat Viktor Jusjtjenko regner med, at han vil opnå over 60% af stemmerne ved det omvalg, som finder sted den 26. december. På en pressekonference i går i Kiev tilføjede Viktor Jusjtjenko, at han har tænkt sig at bruge mere tid på arbejdet med massemedierne, fordi han nu har fået "udvidet adgangen til de centrale Tv-og radiostationer". Som tidligere nævnt opnåede Jusjtjenko 39,87% af stemmerne i første valgrunde den 31. oktober, og 46,61% i 2. valgrunde, som blev afholdt den 21. november.
 Viktor Jusjtjenko sagde også, at han ikke er bange for valgsvindel, fordi "oppositionen allerede har beskyttet sig mod dem", eftersom "regeringen, Nationalbankchefen, formanden for Den centrale Valgkommission og den øverste anklager alle er trådt tilbage". Desuden mindede han om, at der er blevet indført ændringer i valgloven.
 Under pressekonferencen dementerede oppositionens præsidentkandidat oplysningerne om, at USA har stillet økonomisk hjælp til rådighed for hans valgkamp. Dermed afviste han det amerikanske kongresmedlem Ron Pauls påstand om, at USA's regering kan have brugt millioner af dollars til støtte for V. Jusjtjenko. "Jeg er træt af disse legender. Hvis alle finansierede "Vores Ukraine" (Jusjtjenkos blok) på denne måde, så har jeg ét enkelt spørgsmål: hvor er pengene?", spurgte Jusjtjenko. "Hvem kunne opretholde alle de personer, som har tilbragt 17 dage på Uafhængighedspladsen?", spurgte oppositionslederen. Efter hans mening arbejdede i


text:
løbet af de 17 dage på Uafhængighedspladsen 12 private hospitaler, mens over 15 restauranter har leveret mad til de aktionerende. Podrobnosti. RBK.
 Det forenede socialdemokratiske parti har ekskluderet de parlamentsmedlemmer, som har forladt partiets fraktion. Det drejer sig om Borys Andresyuk, Vjatjeslav Dubytskyj, Volodymyr Zaplatynskyj, Oleh Lukashuk og Anatolij Ljovin, samt borgmesteren i byen Lutsk, Anton Kryvytskyj, oplyser Ukrajinski Novyny.
 Begrundelsen er "en grov overtrædelse af SDPU (o)'s statut, manglende opfyldelse af partiets beslutninger samt en diskreditering af partiet", hedder det i en meddelelse fra SDPU (o)s pressetjeneste, som henviser til partiets politbureaus beslutning om at ekskludere de ovennævnte personer.
 Partiets leder Viktor Medvedtjuk har endvidere bekræftet, at SDPU (o) ved omvalget af 2. runde af præsidentvalget fortsat støtter Viktor Janukovytj. Denne beslutning er støttet af samtlige medlemmer af partiets politbureau. Desuden udtrykte Medvedtjuk tilfredshed med vedtagelsen af forfatningsændringerne, som SDPU (o) har arbejdet for i løbet af de seneste to år. ProUA.
 De folkevalgte i det regionale råd i Dnipropetrovsk-regionen har på et møde i dag valgt den tidligere guvernør i området, Mykola Shvets, til formand for regionalrådet. 42 af de 55 tilstedeværende deputerede stemte for Shvets, 9 deltog ikke i afstemningen, 3 var imod, mens 2 undlod at stemme.
 Mykola Shvets' kandidatur blev foreslået af formanden for det regionale råd Halyna Bulavka, som hermed meddelte, at hun træder tilbage fra posten. Halyna Bulavka fremhævede, at hun ikke er et konfliktsøgende menneske, men at hun på det seneste er begyndt at "mærke et vist pres". Ifølge Halyna Bulavka begrundede hun sin beslutning med Verkhovna Radas forfatningsændringer.
 Halyna Bulavka fremhævede, at regionalrådet i dag bør udarbejde en mekanisme, som kan føre loven om lokalt selvstyre ud i virkeligheden, i den regionale udøvende magts strukturer og i forhold til den videre socioøkonomiske udvikling i regionen. Hun meddelte, at hun forleden havde haft adskillige møder med deputerede, forretningsfolk, virksomhedsledere og videnskabelige medarbejdere. Ifølge Halyna Bulavka har hun besluttet at bruge sin erfaring op til parlamentsvalget i 2006.
 Efter Halyna Bulavkas erklæring forlod formanden for Dnipropetrovsks regionale statsadministration og deputeret i regionalrådet, Volodymyr Jatsuba, sessionen. Han sagde, at Dnipropetrovsk-regionen i dag er en af de mest stabile regioner i Ukraine, og at han ikke ønsker at deltage i en session, som kan medføre, at denne stabilitet bliver brudt.
 Senere på dagen valgte et flertal af de deputerede i regionalrådet Halyna Bulavka til næstformand for regionalrådet
 Volodymyr Jatsuba, som Ukraines præsident Leonid Kutjma i begyndelsen af august 2003 udnævnte til Dnipropetrovsks guvernør, har i dag indgivet sin afsked, hvilket han fortalte på et pressemøde.
 Ifølge Volodymyr Jatsuba har han allerede skrevet en officielt anmodning. Som årsag angav Volodymyr Jatsuba, at der nu er kommet mennesker i ledelsen af Dnipropetrovsks regionalråd, som han "helt sikkert ikke vil finde fodslag og fælles kontakter med".
 Volodymyr Jatsuba udtrykte håb om, at den nye ledelse i Dnipropetrovsks regionalråd vil kunne sætte alle kræfter ind på at færdiggøre det, som han ikke nåede. Volodymyr Jatsuba fremhævede færdiggørelsen af metroen i Dnipropetrovsk, den 17-kilometer lange motorvej i Pavlohrad m.v. Volodymyr


text:
Jatsuba sagde, at han ønsker den stabilitet for Dnipropetrovsk-regionen, som har hersket indtil nu. Ifølge ham har de halvanden år, som han har tilbragt på posten som guvernør, været en ren fornøjelse for ham. Volodymyr Jatsuba tilføjede, at han hele tiden har forsøgt at gøre det, som han ikke nåede at gøre, dengang han arbejdede i Dnipropetrovsks byråds eksekutivkomite. Podrobnosti. UNIAN.
 Præsidentkandidat Viktor Janukovytj mener, at det er efterforskningen, der skal give svar på spørgsmålet om, hvem der stod bag forgiftningen af hans opponent ved valget, Viktor Jusjtjenko. Det sagde Janukovytj under mandagens pressekonference i Kiev, oplyser "Ukrajinska Pravda".
 "Det skal efterforskningen og ordensmagten finde ud af. Kompetente specialister bør komme med et svar", sagde Janukovytj. Han understregede i den forbindelse, at han føler med Jusjtjenko i forbindelse med dennes sygdom, og at han ikke ønsker ham noget ondt, men at blive rask hurtigst muligt.
 Janukovytj sagde også, at han var blevet dybt skuffet over Ukraines præsident Leonid Kutjma. "Vi er blevet fuldstændig uenige, og jeg blev dybt skuffet over denne mand", sagde præsidentkandidaten. "Jeg havde håbet på, at han under krisen ville forsvare statens og det ukrainske folks interesser. Han begyndte at forsvare sine og sin families interesser", sagde Janukovytj.
 Den 11. december bekræftede lederen af klinikken "Rudolfinerhaus" Michael Zimpfer, at dioxinniveauet i Jusjtjenkos blod "oversteg normen 1000 gange", og at dette gav lægerne anledning til at konkludere, at "tredjepersoner har været involveret". ProUA.
 Der er ingen tvivl om, at Moskva er involveret i forgiftningen af lederen af den ukrainske opposition, Viktor Jusjtjenko, med dioxin, siger den tidligere sovjetiske KGB-oberst, Oleg Gordiyevsky, som også har arbejdet for den britiske efterretningstjeneste og i dag lever i London, oplyser Institut for masseinformation med henvisning til BBC. Ifølge den tidligere agent er Ukraine ikke selv i besiddelse af den slags giftstoffer.
 Gordiyevsky oplyser, at "KGB i Moskva ikke har lov til på egen hånd at sende gifte til andre stater, og det betyder, at de havde brug for at få en godkendelse fra landets øverste ledelse, den politiske ledelse". IA Novosti-Ukrainy.
 Lederen af præsidentens administration Viktor Medvedtjuk har indgivet sin afsked, oplyser lederen af SDPU (o)s fraktion i parlamentet, Leonid Kravtjuk. "Jeg kan ikke sige, hvornår hans afskedsbegæring kom, men jeg ved det med sikkerhed. Han ville ikke vente på, at nogen foreslår ham at indgive en afskedsbegæring", sagde Kravtjuk.
 "Han forstår godt, at Kutjmas tid er over, og at han ikke vil være stabschef under den nye præsident, uanset hvem der måtte blive det", tilføjede lederen af SDPU (o)s fraktion.
 På spørgsmålet om, hvorfor Kutjma endnu ikke har accepteret afskeden, sagde Kravtjuk, at det hænger sammen med, at Kutjma er nødt til at afslutte sin embedsperiode og overdrage arkivet til den nye administration.
 "Alene det at overdrage arkivet er et kæmpemæssigt teknisk arbejde. Hvad har præsidenten? Han har blot et pengeskab og en kuglepen. Alt det andet er dokumenter - det er administrationens arbejde. De kan ikke engang forestille dem, hvad det vil sige at overdrage magten", fremhævede Kravtjuk.
 Ifølge Kravtjuk


text:
vil Medvedtjuk efter sin tilbagetræden koncentrere sig omkring arbejdet som formand for SDPU (o).
 Viktor Medvedtjuk selv siger, at "han vil træde tilbage, og at Leonid Kutjma vil afskedige ham, inden den nye præsident træder til", oplyser Interfaks-Ukrajina. UP.
 Oleksandr Zadorozhnij, som er præsident Kutjmas permanente repræsentant i Ukraines parlament, dementerer nu informationerne om, at Viktor Medvedtjuk skulle have indgivet sin afskedsbegæring fra posten som formand for præsidentens administration (stabschef). Det oplyste Zadorozhnij for lidt tid siden på en pressebriefing i Radaen.
 Zadorozhij henviste til sin telefonsamtale med præsident Leonid Kutjma. "Præsidenten bad mig om at oplyse, at det er en ærgerlig fejl. Eller en vittighed", sagde Zadorozhnij med henvisning til Kutjma.
 Medvedtjuk har været chef for præsidentens administration siden juni 2002. I juni 2004 sagde Medvedtjuk, at han støttede premierminister Viktor Janukovytj ved præsidentvalget som den samlede kandidat for de partier, som indgår i parlamentsflertallet. Podrobnosti. Ukrajinski Novyny.
 Præsident Kutjma siger nu, at han vil underskrive den lov, som gør det muligt at trykke stemmesedler på to forskellige fabrikker i Ukraine; men at han kun vil gøre det i præsidentens administration, efter at blokaden af den er blevet hævet.
 "Statsoverhovedet påpegede, at han nok skal se på denne lov og bestemt vil underskrive den, men at han kun vil gøre det indenfor præsidentadministrationens vægge, når blokaden af den er blevet ophævet i overensstemmelse med "rundbordssamtalernes" aftale af den 6. december om løsningen af den politiske krise i Ukraine", oplyste præsidentens pressetjeneste i dag.
 Kutjma mindede om, at samtlige deltagere i de multilaterale forhandlinger, herunder lederen af oppositionen Viktor Jusjtjenko, har skrevet under på denne beslutning. Ikke desto mindre forbliver præsidentens administration blokeret - i modstrid med de aftaler, der er indgået, fremhævede han.
 Jusjtjenkos repræsentant Mykola Kateryntjuk betegnede Kutjmas udmelding som "upassende". "Jeg anser præsidentens erklæring i forbindelse med blokeringen af præsidentens administration for at være "upassende", sagde den deputerede, idet han understregede, at "hvis stemmesedlerne ikke bliver trykt til tiden, så vil valget den 26. december ikke finde sted".
 Radaens beslutning bør synkroniseres med Den centrale Valgkommissions beslutning, er Kateryntjuk overbevist om.
 Den deputerede oplyste, at spørgsmålet om hævelsen af blokaden af præsidentens administration ikke blev drøftet på fraktionen "Vores Ukraine"s møde om tirsdagen, men, at denne debat nok vil blive taget op". Desuden lovede han, at reaktionen på Kutjmas erklæring vil være indenfor konteksten af gennemførelsen af demokratiske og gennemsigtige valg.
 Kateryntjuk fremhævede endnu engang, at Jusjtjenkos hold ikke har noget at gøre med organisationen "Pora", ligesom den ikke har nogen indflydelse på den.
 Borgerbevægelsen "Pora" har tidligere meddelt, at den agter permanent at blokere præsidentens administration og alle de steder, han opholder sig.
 Den 14. december vedtog parlamentet en særlov om anvendelsen af præsidentvalgloven i forbindelse med omvalget af den 2. valgrunde den 26. december. I medfør af loven skal stemmesedlerne trykkes på to fabrikker i Ukraine; nemlig Nationalbankens møntgård og fabrikken "Ukraine".
 Parlamentsformand Volodymyr Lytvyn har allerede underskrevet denne lov og sendt den til præsidenten med henblik på at få hans underskrift. Interfaks-Ukrajina. UP.
 Kutjma


text:
har i dag afskediget vicechefen for sikkerhedspolitiet (SBU) Volodymyr Satsiuk. Det fortalte parlamentsformand Volodymyr Lytvyn i forbindelse med en tale til dommerne i anledning af deres faglige dag.
 Ifølge ham tog Kievs appelret i går hans begæring om det uforenelige i Volodymyr Satsiuks dobbeltmandat som parlamentsmedlem og arbejde i den udøvende magt til følge. "Så vidt jeg ved, blev der udøvet pres mod dommerne, men dommerne traf den beslutning, som forfatningen kræver", sagde Lytvyn.
 Han tilføjede, at "derefter kom der nærmest med tilbagevirkende kraft et dekret fra præsidentens side om at afskedige manden fra posten og et krav om at tage rettens beslutning til fornyet overvejelse".
 Således er Satsiuk i dag reelt frataget såvel sit mandat som parlamentsmedlem som stillingen i SBU. Samtidig kan retten revidere sin beslutning i lyset af de nye omstændigheder, påpegede parlamentsformanden.
 Lytvyn understregede, at han kan sige entydigt, at parlamentet vil beskytte domstolenes uafhængighed i Ukraine med alle til rådighed stående midler, og også i det pågældende tilfælde.
 Samtidig sagde deputeret Karmazin fra talerstolen, at Verkhovna Rada har indregistreret to af Kutjmas dekreter af den 13. december under det samme løbenummer: det ene dekret drejer sig om at afskedige Satsiuk, mens det andet drejer sig om at udnævne en anden person til en post i diplomatiet. Karmazin betegnede dette som "dokumentfalsk" og opfordrede Radaen til at undersøge sagen.
 Stedfortrædende parlamentsformand Adam Martynjuk sagde, at "Vores Ukraine" først kunne tage og hæve blokaden af præsidentens administration, så at dekreterne ikke skulle underskrives "siddende på knæ".
 Satsiuk er parlamentet medlem af SDPU (o)s fraktion.
 Satsiuks navn er knyttet til skandalen omkring Jusjtjenkos forgiftning. Det var netop Satsiuk, der lagde sommerhus til mødet med Jusjtjenko, hvorefter lederen af "Vores Ukraine" blev forgiftet. Med til mødet var også Smeshko (lederen af SBU, red.) UNIAN. UP.
 Borgersammenslutning "Pora" oplyser, at man ikke har tænkt sig at hæve blokaden af præsidentens administration på Bankova-gaden og Leonid Kutjmas residens i Kontja-Zaspa udenfor Kiev indtil den 26. december.
 "Det er kampagnen "Pora"s egen beslutning, som er et svar på, at præsidenten i strid med parlamentets beslutning ikke har afskediget Viktor Janukovytjs regering, oplyste koordinator for blokadelejrene Andrij Rozhnjatovskyj på et pressemøde i dag.
 Ham understregede, at "Pora" er uafhængig af politiske partier, herunder af "Vores Ukraine" og koalitionen "Folkets styrke", og at den derfor ikke er forpligtet til at rette sig efter oppositionsledernes beslutninger og opfordringer om at hæve blokaden af de statslige institutioner.
 Onsdag demonstrerede nogle snese af "Pora"s aktivister foran indenrigsministeriets bygning på Bohomoltsa-gaden i Kiev. Indenfor rammerne af deres aktion lagde de et hvidt banner på pladsen foran ministeriet med et citat af indenrigsminister Mykola Bilokon: "Hvis Janukovytj vinder, skal vi drikke i tre dage!" og efterlod 3 kasser vodka foran indgangen.
 Som tidligere oplyst, meddelte Kutjma den 14. december, at han vil underskrive en lov, som giver mulighed for, at stemmesedlerne bliver fremstillet på to forskellige ukrainske fabrikker, men at han kun vil gøre det inde i sit præsidentpalads, når blokaden af det bliver ophævet.
 "Statsoverhovedet fremhævede, at han


text:
helt bestemt vil se på denne lov og skrive den under, men at han kun vil gøre det inde i præsidentpaladset, når blokaden af det bliver ophævet i henhold til beslutninger truffet den 6. december af deltagerne i "rundbordssamtalerne" om løsningen af den politiske krise Ukraine", oplyser præsidentens pressetjeneste.
 Kutjma mindede om, at alle deltagerne i de multilaterale forhandlinger har skrevet under på denne beslutning, herunder oppositionsleder Viktor Jusjtjenko. Men præsidentens administration forbliver blokeret, hvilket er i modstrid med de indgåede aftaler", fremhævede han.
 Dne 14. december vedtog parlamentet en særlov om anvendelsen af præsidentvalgloven i forbindelse med omvalget af den 2. valgrunde den 26. december. I medfør af loven skal stemmesedlerne trykkes på to fabrikker i Ukraine; nemlig Nationalbankens møntgård og fabrikken "Ukraine".
 Loven træder i kraft, den dag den bliver offentliggjort, og mister sin retskraft samtidig med annulleringen af særloven om anvendelsen af præsidentvalgloven i forbindelse med omvalget af den 2. valgrunde den 26. december. Interfaks-Ukrajina. UP.


text:
Elmer Advokater | Ren psykisk skade kan også være ”legemsbeskadigelse” og give ret til erstatning på en ulykkesforsikring. Det har Højesteret afgjort - Elmer Advokater
 nyheder Elmer Advokater Nyheder Usorteret Ren psykisk skade kan også være ”legemsbeskadigelse” og give ret til erstatning på en ulykkesforsikring. Det har Højesteret afgjort Ren psykisk skade kan også være ”legemsbeskadigelse” og give ret til erstatning på en ulykkesforsikring. Det har Højesteret afgjort Resume:
 Højesteret har i en dom afsagt den 22. marts 2010 helt principielt behandlet spørgsmålet, om begrebet ”legemsbeskadigelse”, der ofte anvendelse i definitionen af et erstatningsberettigende ulykkestilfælde, udelukker, at der kan være dækning/ret til erstatning for en selvstændig psykisk skade, der er opstået uden samtidig fysisk skade.
 Det fandt Højesteret ikke udelukket, når den ”forsikrede personligt ... har været udsat for en sådan trussel om eller fare for at blive påført en fysisk skade, at den psykiske skade må anses for påregnelig.”
 Højesteret anså samtidig – lige så interessant – at det samlede erhvervsevnetab (der gav ret til erstatning) var en følge af den første (fysiske skade med psykiske følger), selvom de fulde følger først viste sig efter den senere episode, hvor den pågældende ”alene” var udsat for trusler.
 En lærer blev under arbejde med adfærdsvanskelige børn udsat for et voldeligt overfald i november 1999, og senere i september 2000, da han var vendt tilbage på arbejdet på fuld tid, for alvorlige trusler om gentagelse af volden. Læreren blev sygemeldt og senere tilkendt mellemste førtidspension svarende til et erhvervsevnetab på omkring 2/3.
 Den omhandlede forsikring dækkede for et erhvervsevnetab på mindst 50% opstået som følge af et ulykkestilfælde, der var defineret som ”legemsbeskadigelse, der rammer den forsikrede ufrivilligt, som følge af en pludselig udefra kommende påvirkning”. Selskabet afviste, at overfaldet i 1999 havde medført et erhvervsevnetab på mindst 50%, bl.a. fordi læreren genoptog arbejdet i fuldt omfang, fordi det verbale overfald i 2000 i væsentlig grad medvirkede til det samlede erhvervsevnetab, og fordi der ikke var dækning for følgerne efter dette, da det ikke var et dækningsberettiget ulykkestilfælde.
 Ankenævnet for Forsikring havde givet læreren medhold i, at det samlede erhvervsevnetab var en følge af overfaldet i 1999. Retslægerådet udtalte under sagen, at den varige psykiske tilstand var udviklet på baggrund af en posttraumatisk belastningsreaktion, uden at Rådet kunne angive med hvilken vægt, de to begivenheder indgik. Rådet udtalte endvidere, at den omstændighed, at læreren havde genoptaget arbejdet inden de verbale trusler ikke udelukkede, at han havde pådraget sig ”traumerelateret symptomatologi som følge af overfaldet”, hvilket for Højesteret blev yderligere uddybet ved en udtalelse om, at læreren allerede efter det voldelige overfald havde symptomer på traumatisk belastningsreaktion i form af depressive symptomer, søvnproblemer, koncentrationsvanskeligheder og angstanfald.
 Begrundelse for resultatet:
 Højesteret anfører, at forsikringsaftaleloven ikke indeholder nogen definition af, hvad der skal forstås ved et ulykkestilfælde, og derfor må den ”almindelige” opfattelse på forsikringsmarkedet være gældende. Ordet ”legemsbeskadigelse” taler for at anse dækningen for begrænset til tilfælde af fysisk skade, men det har ikke været til hinder for inden for ”snævre rammer” at anse


text:
selvstændige psykiske skader for omfattet af ulykkesforsikringsdækningen på samme måde som inden for den almindelige erstatningsret. Det kræves, at den psykiske skade opstår under omstændigheder, der normalt karakteriserer et ulykkestilfælde, og at den psykiske skade er påregnelig i forhold til den trussel om eller fare for at blive påført fysisk skade, den pågældende har været udsat for.
 Højesteret lægger herefter til grund, at de verbale trusler i 2000 lå inden for rammerne af lærerens arbejde, og han tidligere havde været i stand til at klare sådanne trusler. Herefter fandt Højesteret, at lærerens psykiske skade i det hele måtte anses for en følge af overfaldet i 1999.
 Der er ingen tvivl om, at dommen har ganske stor principiel betydning for alle forsikringsaftaler, der indeholder krav om ”legemsbeskadigelse” for at en skade anses for dækket af en ulykkesforsikring. Man skal dog være opmærksom på, at Højesteret nøje reserverer muligheden for at få dækket selvstændig psykisk skade til tilfælde, hvor det er personen selv, der udsættes for trusler om eller fare for at blive påført fysisk skade, og det skal være under omstændigheder, der gør, at den psykiske skade er en påregnelig følge. Alle tre betingelser skal være opfyldt for at få dækning.
 Anden del af dommen er som anført ovenfor nok så interessant. Højesteret anvender her en gammel traditionel erstatningsretlig grundsætning om at tænke den erstatningsbærende begivenhed væk; nemlig her det voldelige overfald og så vurdere, om den efterfølgende begivenhed (de verbale trusler) ville have medført samme forløb (skade), som den der faktisk opstod. Det vurderer Højesteret ikke ville have været tilfældet, så selvom de verbale trusler utvivlsomt medvirkede og nok var udløsende faktor for arbejdsophøret, har de netop kun haft betydning, fordi læreren allerede havde været udsat for det voldelige overfald med psykiske eftervirkninger. Denne måde at løse årsagsproblemer i særligt personskadesager vil være anvendelig i mange sager med flere medvirkende årsager til en skade.
 Spørgsmål om dommen kan rettes til advokat Karsten Høj, idet bemærkes, at sagen ikke blev ført af en advokat fra Elmer & Partnere.


text:
Dom Arkiv - IntegraLaw
 Er din open source-licensaftale nu også en open source-lincensaftale?
 Med open source software har du adgang til kildekoden og kan ændre i den, men open source er ikke en beskyttet betegnelse, og du bør derfor være opmærksom på, hvad du reelt får. Open source-licensen er en aftale på lige fod med alle andre typer aftaler, din virksomhed har indgået og du skal derfor se [...]
 Er din open source-licensaftale nu også en open source-lincensaftale? piccoline 2017-06-17T12:39:12+00:00
 Integra kunde vinder i Højesteret
 Højesteret har givet en Integra kunde fuldt medhold i, at vores kunde ikke anvendte erhvervshemmeligheder, da han gjorde sin opfindelse og skrev sine patentansøgninger. Der er tale om en meget kompliceret og omfattende sag, der har verseret i mere end 6 år for domstolene. Sagen endte den 23. juni 2015 med fuld frifindelse af vores [...]
 Integra kunde vinder i Højesteret robert.adm 2016-04-01T07:58:23+00:00
 Integra advokat oplægsholder på iværksætterkonference
 Et af konferencens emner var samarbejde mellem iværksættere og etablerede virksomheder. Ud over Robert Jønsson fra Integra advokater deltog bl.a. Jens Ole Pedersen fra Philips Healthcare. Læs mere om konferencen her.
 Integra advokat oplægsholder på iværksætterkonference admin 2017-04-16T12:13:57+00:00
 Integra kunde uberettiget bortvist ifølge Højesteret
 Højesteret gav vores kunde medhold i at en bortvisning var uberettiget. Højesteret lempede til gengæld beviskravene for, at en afskedigelse ikke er i strid med ligebehandlingsloven i forhold til kendt praksis og den indankede dom. Højesteret nåede i sagen frem til, at da der var tale om en masseafskedigelse og da den ansattes projekt ikke [...]
 Integra kunde uberettiget bortvist ifølge Højesteret admin 2015-03-02T20:28:39+00:00


text:
Kanal på kant med konventionerne - Danwatch
 Journalist: Lasse Hemmingsen, redigerende: Marie Andersen, ansvarshavende chefredaktør: Louise Voller Research: Lasse Hemmingsen Foto: Coverfotos: E.Krall, MaSii via Wikimedia Commons, Lasse Hemmingsen
 Nicaraguas regering beder oprindelige folk om lov 2,5 år for sent
 Tilladelsen til verdens største infrastrukturprojekt blev givet i 2013. Men de oprindelige folk, der ejer jorden, blev først knap to år senere bedt om at underskrive en aftale, der indebærer, at de opgiver retten til store dele af deres land. Danwatch har endevendt kanalprojektet og dokumenterer krænkelser af menneskerettighederne.
 I sommeren 2013 fik en kinesisk investor retten til at grave en kanal gennem Nicaragua, der vil gå tværs igennem et område, som en del af Nicaraguas oprindelige folk lever i og af, og som de havde den juridiske ret til. Hvis den bliver bygget, vil den være verdens største infrastrukturprojekt og give endnu større skibe mulighed for at sejle gennem Mellemamerika, end det er muligt gennem Panamakanalen. I januar 2016, knap 2,5 år senere, bad regeringen de oprindelige folk om at skrive under på, at de sagde ja tak til regeringens spørgsmål om afgivelse af jorden, og at regeringen må leje 263 km2 jord på ubestemt tid.
 Dét viser en ny Danwatchundersøgelse, der har analyseret lovgivningsprocessen med udgangspunkt i nicaraguansk lov og internationale konventioner og interviewet internationale eksperter i menneskerettigheder og jordrettigheder. Ved ikke at inddrage de oprindelige folk i god tid på en ordentlig måde, bryder regeringen internationale regler, siger James Anaya, juraprofessor ved University of Arizona og tidligere særlig rapportør for oprindelige folk for FN:
 “De har nogle rettigheder, som skal respekteres. Regeringen skal konsultere dem i forhold til standarderne i FN’s deklaration om oprindelige folks rettigheder og ILO konvention 169”, siger James Anaya. ILO konvention 169 er den Internationale Arbejderorganisation konvention om oprindelige folks rettigheder, som Nicaragua tilsluttede sig i 2010.
 Aftale splitter lokalregering
 Ni lokalsamfund med oprindelige folk i Nicaragua administrerer den jord, som kanalen vil gå igennem. De er organiseret i en ledende forsamling med en lokalregering i spidsen og begge instanser var den 8. og 9. januar i år kaldt til møde med repræsentanter for den nicaraguanske stat. På mødet blev de præsenteret for aftalen om udlejning af jorden på ubestemt tid, som den 10. januar blev godkendt af flertallet af en splittet forsamling og en splittet lokalregering.
 Samme dag udsendte de oprindelige folks lokalregeringen en pressemeddelelse, hvori repræsentanter for Nicaraguas regering blev beskyldt for at presse de oprindelige folk til at skrive under på en aftale om afgivelse af deres jord, der ikke indeholdt hele aftaleteksten, og de blev beskyldt for at nægte de oprindelige folk uafhængig juridisk assistance.
 “På grund af dette opfordrer lokalregeringen præsidenten til at stoppe dette brud på menneskerettighederne og forfatningen (...) og sørge for, at retten til området, som i 2010 blev givet af den nicaraguanske stat, bliver respekteret”, står der blandt andet i meddelelsen.
 Dagen efter, samme dag som aftalen blev skrevet under, blev endnu en pressemeddelelse på det samme brevpapir udsendt. Denne gang var den underskrevet


text:
af lokalregeringens præsident, Hector Thomas McCrea, der undsagde indholdet af den tidligere meddelelse.
 Aftalen om at udleje de oprindelige folks jord i al evighed var ifølge lokalregeringens præsident, Hector Thomas McCrea, kommet i stand i god tro og med frit, forudgående og informeret samtykke.
 Allen Claire Duncan, præsident for et af de ni lokalsamfund og medlem af lokalregeringen, havde ifølge den seneste pressemeddelelse “gjort brug af lokalregeringens brevpapir uden klar tilladelse” og udsendt falske informationer i pressen. Allen Claire Duncan har ikke ønsket at kommentere beskyldningerne over for Danwatch.
 Denne uoverensstemmelse kommer samtidig med adskillige rygter om, at medlemmer af lokalregering og forsamling har modtaget penge for at stemme for aftalen.
 Kanal får miljøkonsekvenser
 Første spadestik blev officielt taget i december 2014, men det forventes først at gravemaskinerne vil gå i gang med kanaludgravningen i slutningen af 2016. Kanalprojektet møder kraftig kritik fra både nicaraguanske og internationale organisationer for deres forberedende vurderinger af projektets sociale og miljømæssige påvirkninger, også kaldet due diligence-processen, samt det forberedende lovgrundlag for kanalen, der ifølge eksperter har brudt menneskerettighederne og især oprindelige folks rettigheder.
 Derudover har projektets påvirkning af miljøet i Nicaragua været i fokus, da kanalen både vil gå gennem adskillige naturreservater og Nicaraguasøen, regionens største kilde til ferskvand. Flere eksperter og organisationer mener ikke, at konsekvenserne ved at grave en enorm genvej for containerskibe er ordentligt undersøgt.
 Danwatch har i forbindelse med denne undersøgelse bedt om interviews med det nicaraguanske justitsministerium, formand og næstformand for parlamentet, det statslige kontor for menneskerettigheder og kontorets lokalkontor i den sydøstlige region, Indenrigsministeren og sekretariatsleder for kanalkommissionen, Paul Oquist. Endelig har Danwatch henvendt sig til den kinesiske investor, Wang Jings selskab HKND for at give dem mulighed for at kommentere på denne artikel. Ingen af dem har ønsket at kommentere på undersøgelsens resultater.
 Det skrev Nicaraguas oprindelige folk under på
 I aftalen om de oprindelige folks afgivelse af retten til deres jord, giver de regeringen en evig lejeaftale på 263 km2 af de oprindelige folks territorium, hvor lejen betales i et endnu ikke fastlagt beløb i amerikanske dollars. Når den er underskrevet af begge parter, vil den ifølge teksten blive betragtet som en national lov, der først kan ændres efter 20 år, og kun hvis begge parter er enige. Den nicaraguanske stat forpligter sig til syv punkter: Miljøbeskyttelse, beskyttelse mod klimaforandringer, deltagelse af de oprindelige folk i genplantning af skov og udvikling i det lejede område, beskyttelse af et naturreservat, uddannelse der giver mulighed for arbejde på kanalprojektet, beskyttelse af kulturarv og bedre sikkerhed i de oprindelige folks område.
 Aftalen som blev fremlagt for oprindelige folk og godkendt d. 10. januar 2016
 Pressemeddelelsen, der anklager den nicaraguanske regering for at presse de oprindelige folk
 Pressemeddelelsen, der undsiger den første meddelelse
 Verdens største byggeri på kant med menneskerettighederne
 Allerede inden gravemaskinerne er begyndt på verdens største infrastrukturprojekt, en kanal tværs gennem Nicaragua, har projektet krænket oprindelige folks rettigheder, siger eksperter.
 Inden længe vil en kinesisk forretningsmand gøre, hvad politikere i Nicaragua har drømt om i flere hundrede år.


text:
Bygge en kanal tværs gennem landet. Men de oprindelige folk, der lever af den jord, der bliver skåret midt over, er ikke blevet konsulteret ordentligt og i god tid.
 Dét er brud på menneskerettighederne, siger flere menneskerettighedseksperter, herunder FN’s tidligere særlige rapportør, James Anaya, og tidligere chefrådgiver for oprindelige folks rettigheder hos den Internationale Arbejderorganisation (ILO), Birgitte Feiring.
 ”Det er ret åbenlyst, at menneskerettighederne er overtrådt i det her tilfælde”, siger hun.
 “Lovens bestemmelser vedrørende ekspropriering tager ikke højde for, at jorden er kollektivt ejet, og at territorierne ikke kan fratages de oprindelige folk. Dermed har regeringen skudt sig selv i foden og gjort det tydeligt, at de på ingen måde følger internationale standarder”, siger Birgitte Feiring om processen omkring kanalprojektet.
 Kanallov gennemført på tre timer
 Det tog kun tre timer at vedtage loven, der gav den kinesiske investor Wang Jing retten til at bygge og drive kanalen i op til 100 år, og gjorde verdens største infrastrukturprojekt til en sag for menneskerettighedsforkæmpere.
 Loven blev vedtaget i juni 2013 og ud over de tre timer, det tog at vedtage den, fik ingen i parlamentet lejlighed til at diskutere lovforslaget og ingen uafhængige eksperter eller ngo’er blev konsulteret. De oprindelige folk, som loven giver ret til at forflytte fra jord og hjem, blev ikke hørt, og dér brød regeringen for alvor med internationale regler.
 Kanalen vil give større skibe mulighed for at skyde genvej gennem Mellemamerika, og den nicaraguanske regering anslår, at den vil skabe op mod 200.000 arbejdspladser og tocifret økonomisk vækst. Forudsigelser som flere eksperter har sået tvivl om.
 Dér, hvor kanalen ifølge planen vil møde Atlanterhavet, ligger i dag ni lokalsamfund, hvor nogle af Nicaraguas oprindelige folk har boet siden før koloniseringen af landet i starten af 1500-tallet. Lokalsamfundene lever i et af de fattigste hjørner af den vestlige halvkugle, og deres mulighed for at overleve og bevare deres måde at leve på, er ifølge deres egne repræsentanter samt nationale og internationale ngo’ere allerede under pres fra ulovlig fældning af den regnskov, som de oprindelige folk er afhængige af til traditionelt landbrug og jagt. Dén skov, som nu skal fældes for at gøre plads til gravemaskiner og containerskibe.
 Områder med oprindelige folk i Nicaragua
 Der er i dag kun omkring 15-30 mennesker, der taler de oprindelige folks eget sprog, ramasproget, og de bor alle sammen i en landsby, som efter planerne skal flyttes for at gøre plads til en dybvandshavn, fortæller María Luísa Acosta om kanalprojektet. Hun er nicaraguansk advokat og har i mere end 20 år arbejdet med oprindelige folk.
 “Den nicaraguanske stat har en klar forpligtelse til ikke bare at høre de oprindelige folk, men til at få accept til projektet, hvilket de ikke har gjort. Det lever ikke op til internationale eller nationale standarder”, siger María Luísa Acosta.
 Nicaragua skrev i 2010 under på ILO konvention 169, som forpligter landet til at høre de oprindelige folk, før der tages beslutninger, som har indflydelse på deres områder. Men først i oktober 2014, mere end et år


text:
efter at loven blev vedtaget, blev der gennemført en række møder i de ni lokalsamfund, og fem måneder senere gennemførtes det, som den nicarguanske regering kalder en høring i lokalsamfundene på Nicaraguas østkyst. Ved møder og høringer blev de oprindelige folk i lokalsamfundene informeret om kanalen, men de gav ikke deres samtykke til, at projektet kunne gennemføres.
 Og dér bryder regeringen internationale regler, siger James Anaya, juraprofessor ved University of Arizona og tidligere særlig rapportør for oprindelige folk for FN:
 “De (oprindelige folk, red.) har nogle rettigheder, som skal respekteres. Regeringen skal konsultere dem i forhold til standarderne i FN’s deklaration om oprindelige folks rettigheder og ILO konvention 169”, siger han.
 Oprindelige folk skal spørges først
 Ud over at skrive under på internationale standarder har Nicaragua vedtaget to nationale love, om hvilke rettigheder de oprindelige folk har i landet, der bl.a. andet skal sikre de oprindelige folk ret til den jord, som de historisk har boet på, samt etablere en række lokale regeringer for de oprindelige folk, som juridisk repræsenterer folkene.
 María Luisa Acostas arbejde har især drejet sig om ejendomsret på den nicaraguanske østkyst, som koordinator for Centro de Asistencia Legal a Pueblos Indígenas (CALPI) og hun vurderer heller ikke, at man ifølge national lov kan give andre ret til at grave tværs gennem oprindelige folks jord uden at spørge dem om lov.
 “Ifølge loven skal man konsultere de oprindelige folk, hver gang man vil røre deres land eller naturressourcerne på deres land”, siger hun.
 Ifølge Becky McCray Urbina, der er juridisk repræsentant for lokalregeringen, Gobierno Territorial Rama y Kriol (GTR-K), er der et klart modsætningsforhold mellem kanalloven og de love og konventioner, som beskytter de oprindelige folk. Becky McCray Urbina repræsenterer de ramaindianere og kreolske efterkommere af slaver, der bor i de ni lokalsamfund, hvis jord skal bruges til kanalbyggeriet.
 “Uden tilladelse fra de oprindelige folk, kan man ikke røre deres jord”, siger Becky McCray Urbina.
 “Kanalloven bryder de oprindelige folks rettigheder og love. Autonomiloven siger, at vores jord ikke kan tages fra os, den kan ikke sælges, og de kan ikke gøre noget med den”.
 De klare brud på national lov og internationale konventioner har fået de oprindelige folk til at klage til både nationale og internationale instanser over lovgrundlaget for kanalprojektet, og ifølge Birgitte Feiring er der ikke nogen tvivl om, at projektet er baseret på konventions- og lovgivingsbrud.
 “Lovgivningen er klokkeklar. Der er ikke noget som helst at komme efter. Nicaragua har ratificeret konvention 169, og de har de nationale love, så det er ret entydigt”, siger hun.
 I slutningen af 2014 udarbejdede GTR-K med rådgivning fra eksperter, herunder netop Birgitte Feiring, der i dag er chefkonsulent for menneskerettigheder og udvikling på Institut for Menneskerettigheder, et sæt retningslinjer for, hvordan en høring bør se ud. Retningslinjerne blev i januar 2015 sendt til den nicaraguanske regering, som sendte et modforslag tilbage. Det afviste GTR-K, fordi det ikke omfattede en reform af loven bag kanalen, der var ikke afsat tid nok til en grundig høring, og fordi


text:
det ikke indeholdt deltagelse af en uafhængig observatør.
 En håbløs lovgivning
 Sammen med retten til at grave en kanal, der vil være væsentlig større end den konkurrerende Panamakanal, fik Wang Jing og hans Hong Kong Nicaragua Development Group (HKND) også ret til at ekspropriere frit i Nicaragua. Dét har fået bønder og andre jordejere langs den foreslåede rute for kanalen til at gå på gaderne, og på østkysten har det fået de oprindelige folk til at kræve loven bag kanalen reformeret.
 “Det er ikke folks eget lille jordlod, det her berører, det er hele deres territorium. Ud over at kanalen skærer det i to, så oprettes et vandreservoir, som kommer til at oversvømme en tredjedel af deres territorium”, forklarer Birgitte Feiring.
 Kanalruten og de vandreservoirer som er en del af kanalprojektet
 Kanalloven giver samtidig HKND ret til at bygge en lufthavn, turistområder, frihandelszoner og flere andre sideprojekter under samme favorable vilkår som selve kanalen. Vilkår, som indebærer, at hverken HKND selv eller nogle af selskabets underleverandører skal betale skat. Denne del af loven har også mødt kraftig kritik fra det nicaraguanske civilsamfund, men det er, når det gælder kravet om høringer og lovens bestemmelser om ekspropriering, at projektet tydeligst kommer i karambolage med internationale konventioner og nationale love.
 Ingen international politibetjent
 Selvom regeringen bryder både landets egne love og internationale konventioner, er det ikke sikkert, at det vil få nogen indflydelse på byggeriet af kanalen. Der findes mange aftaler og standarder, som stater og virksomheder ikke må bryde, men når det gælder konsekvenserne, så mangler der passende sanktioner, mener FN’s tidligere særlige rapportør for oprindelige folks rettigheder, James Anaya.
 “Regeringen satser nok på, at der ikke kommer til at være alvorlige konsekvenser. Der findes ikke stærke håndhævelsesmekanismer”, siger han og tilføjer, at den nicaraguanske stat nok vil blive kritiseret internationalt.
 Den Interamerikanske Menneskerettighedskommission behandler i øjeblikket sagen efter klager fra bl.a. de oprindelige folk, og James Anaya mener, at den højst sandsynligt vil udtale sig om regeringens krænkelse. En udtalelse, som Nicaraguas regering så vil blive nødt til at tage stilling til.
 Spørgsmålet er ifølge James Anaya blot, om det vil gøre nogen forskel. Han peger på, at krænkelser af internationale forpligtelser kan gøre det sværere at få finansiering gennem institutioner som Verdensbanken. I Nicaraguakanalens tilfælde kan det ifølge James Anaya være derfor, at finansieringen indtil videre ser ud til at komme fra kilder, som ikke vil holde landet op til deres forpligtelser – nemlig en kinesisk investor.
 Hos ILO oplyser man, at organisationen endnu ikke har modtaget en officiel klage relateret til kanalbyggeriet og derfor hverken kan vurdere, om der er tale om en overtrædelse eller udtale sig om sagen. ILO er en såkaldt trepartsorganisation med regeringer og arbejdstagere og -givere som medlemmer, hvilket betyder, at det kun er muligt for enten arbejdsmarkedets parter eller en regering at indsende en klage, hvis en konvention overtrædes.
 I 2013 bad ILO Nicaragua om at svare på en lang række spørgsmål, efter at landet havde indsendt sin første rapport om konvention 169.


text:
Blandt andet beder ILO om, at de oprindelige folk, som konventionen beskytter, selv kommenterer på deres situation. Nicaragua skulle ifølge ILO svare i løbet af 2015, men det er endnu ikke sket.
 Kritik fra egne konsulenter
 Internationale eksperter er ikke de eneste kritikere af kanalprojektet.
 Umiddelbart efter at HKND fik retten til at bygge og drive kanalen, hyrede det kinesiske firma det britiske konsulentfirma Environmental Resource Management (ERM) til at udarbejde en miljø- og menneskerettighedsvurdering af projektet.
 “På dette tidspunkt har projektet ikke implementeret en effektiv informeret hørings- og deltagelsesproces, og projektet ser ikke ud til at have “bred samfundsstøtte” i de berørte lokalsamfund, som det kræves af internationale standarder”, står der bl.a. i resumeet af rapporten, som var færdig i maj 2015. ERM skriver videre, at høringer og informationsdeling med folk, som potentielt vil blive tvangsflyttet, har været ‘særdeles utilstrækkelig’.
 Konsultentrapporten konkluderer, at kanalloven ikke lever op til internationale standarder om ekspropriering, hvilket ifølge de britiske konsulenter sætter hele projektets sociale gyldighed på spil. Konsulentfirmaet har opstillet en liste med 24 punkter, som alle skal opfyldes, før kanalen lever på til internationale standarder.
 Tvungen kanal eller udvikling på egne vilkår
 Selv uden accept fra de oprindelige folk ville det ifølge James Anayas vurdering være muligt for Nicaragua at bygge en kanal gennem deres område uden at bryde internationale konventioner. Hvis blot de var blevet hørt inden.
 “Regeringen skal fastslå, at dette er et spørgsmål om så grundlæggende offentlig interesse indenfor en ramme af menneskerettigheder, at det retfærdiggør at overse de oprindelige folks afslag”, siger han.
 Det er imidlertid ikke noget, som den nicaraguanske regering bare kan gå ud og sige. Det skal fastslås i internationale fora, påpeger James Anaya, og tilføjer, at selv da skal regeringen gøre alt for at afbøde og beskytte de oprindelige folk og deres rettigheder og give dem passende kompensation.
 Birgitte Feiring fra Institut for Menneskerettigheder, der selv har besøgt de fleste af lokalsamfundene i det område, kanalen vil gå gennem, mener ikke, at det er umuligt at få en aftale med de oprindelige folk.
 “De her folk er trængt op i en krog. Det er ikke noget nemt område, og hvis man virkelig spurgte ind til, hvordan man kan lave en kanal på en god måde for dem, så kunne man formodentlig finde en løsning”, mener hun.
 Det ville dog kræve, at man startede helt forfra og fik etableret de krævede høringer og samarbejder med de oprindelige folk, mener Birgitte Feiring. For de mennesker, som det hele handler om, er kanalen ikke nødvendigvis et onde. Udvikling er højt på dagsordenen i den fattige region, så længe det er på egne præmisser, fortæller Becky McCray Urbina.
 “Regeringen glemmer, at de ikke kan behandle alle ens. Der er forskelle mellem oprindelige folk og andre, og det bliver man nødt til at tage hensyn til, hvis man vil implementere noget socialt, økonomisk eller politisk, og det gør de ikke”, siger hun om regeringens tilgang til det område, som hun selv kommer fra.
 “Oprindelige folk har også ret


text:
til udvikling, men vi vil have udvikling, der ikke ændrer vores måde at leve på. Den skal være tilpasset vores kultur og fællesskab. Det er meget anderledes fra den udvikling, som andre folk i de store byer vil have”.
 Ifølge de nuværende planer vil byggeriet på østkysten begynde i slutningen af 2016.
 Tidslinje over lovgivningsprocessen for Nicaraguakanalen
 Nicaraguas regering er tidligere dømt
 Den nicaraguanske stat blev i 2001 dømt ved den interamerikanske menneskerettighedsdomstol for at have brudt menneskerettighederne for Awas Tingni lokalsamfundet. Det består af Mayanga oprindelige folk i det nordlige Nicaragua, hvor den nicaraguanske stat havde givet udenlandske selskaber en koncession til at fælde og eksportere eksotisk træ, uden at høre de berørte folk.
 Staten blev beordret til at anerkende og beskytte Awas Tingni samfundets rettigheder, selvom Mayanga folket ikke havde officielle skøder på deres jord. Domstolen fandt, at landets juridiske beskyttelse af oprindelige folks jord var illusorisk og ineffektiv. To år senere vedtog parlamentet lov 445, som giver skøder og rettigheder til oprindelige folk.
 Sagen ved domstolen blev ført af James Anaya sammen med CALPI og María Luisa Acosta og blev startet ved den Interamerikanske Menneskerettighedskommission, hvor der nu også er rejst en sag om kanalbyggeriet. Efter at kommissionen havde udtalt støtte til Awas Tingni og fordømt aftalerne om træfældning, valgte Nicaragua at ignorere kommissionens anbefalinger, som derfor valgte at bringe sagen for domstolen i 1998.
 Både domstolen og kommissionen er en del af Organisationen af Amerikanske Stater.
 Ifølge María Luisa Acosta kan man drage en direkte parallel mellem den koncession, som blev givet til private selskaber, der ville fælde eksotisk træ, og den koncession, som er givet til et privat selskab, der vil grave en kanal. Begge tilladelser giver ret til at udnytte land, som bruges af oprindelige folk, uden at disse bliver hørt. Forskellen ligger i, at GTR-K i dag har et skøde på jorden, underskrevet i 2009 af den nicaraguanske regering, den samme regering, som fire år senere skrev under på, at HKND kunne ekspropriere al den jord, som firmaet skulle mene at have brug for.
 Danwatch har henvendt sig til det nicaraguanske justitsministerium, formanden og næstformanden for parlamentet, det statslige kontor for menneskerettigheder og kontorets lokalkontor i den sydøstlige region og ministeren for national policy og sekretariatsleder for kanalkommissionen, Paul Oquist, for at give dem mulighed for at kommentere på denne artikel, men ingen har svaret på henvendelsen.
 Skibe gennem Nicaraguakanalen
 Om Nicaraguas oprindelige folk, en kinesisk investor og de internationale spilleregler
 Hvem er de oprindelige folk, der mister deres jord?
 Gobierno Territorial Rama y Kriol (GTR-K) er territorialregeringen for seks rama og tre kreol lokalsamfund i det sydøstlige Nicaragua. Hvert lokalsamfund vælger sin egen ledelse, og de valgte ledere repræsenterer deres lokalsamfund i GTR-K’s forsamling. GTR-K’s område består af lidt over 4000 km2 land og 4.400 km2 hav. Til sammenligning er Fyn omkring 3.000 km2.
 Firmaet bag: Hong Kong Nicaragua canal Development:
 Hong Kong Nicaragua canal Development (HKND i daglig tale) er et selskab ejet og kontrolleret af den kinesiske forretningsmand Wang Jing.


text:
Selskabet blev stiftet i 2012 med det ene formål at bygge en kanal gennem Nicaragua og registreret på Cayman Islands. HKND er en del af et netværk af selskaber, oprettet af Wang Jing, som alle har med kanalbyggeriet at gøre og som er registreret i flere forskellige lande, blandt andet Holland, Cayman Islands og Kina.
 Manden bag firmaet: Wang Jing
 Direktør i det kinesiske telekomselskab Xinwei, der især tjener sine penge på kontrakter med det kinesiske militær. Der vides meget lidt om Wang Jings fortid, inden han overtog ledelsen i Xinwei og skabte sig sin formue. I sommeren 2015 mistede han op mod 85 procent af sin formue som følge af det kinesiske aktiemarkeds kollaps, hvilket betød, at han ifølge Bloomberg på det laveste punkt var god for lidt over en mia. dollars.
 ILO’s konvention 169 er en juridisk bindende aftale fra 1989, som handler om oprindelige folks rettigheder, og er en forløber for FN’s deklaration om rettigheder for oprindelige folk, som blev vedtaget i 2007. Den blev ratificeret af Nicaragua i 2010 (af Danmark i 1996), som efter indtræden fik et år til at tilpasse national lovgivning, inden konventionen blev juridisk bindende.
 Konventionen fastlægger en regerings forpligtelse til at anerkende og beskytte oprindelige folks rettigheder. Den fastslår bl.a. at:
 En regering skal høre de oprindelige folk, lige så snart det overvejes at indføre tiltag, der kan påvirke dem med det formål at opnå en fælles aftale (Artikel seks).
 Oprindelige folk har ret til selv at bestemme prioriteterne for udvikling af deres områder og til så vidt muligt selv at kontrollere processer og implementering af programmer, der påvirker dem. Derudover forpligter regeringen sig til at sikre, at studier af konsekvenser af planlagte aktiviteter bliver udført i samarbejde med de oprindelige folk og til at beskytte og bevare miljøet i de områder, hvor de oprindelige folk bor (Artikel syv).
 Retten til enhver naturressource i de oprindelige folks land skal særligt beskyttes (Artikel 15). Det kræver bl.a. frit og informeret samtykke og kompensation i forhold til både jord og eventuelle tab, hvis oprindelige folk skal flyttes fra deres land (Artikel 16).
 Termen “land” i ovenstående betyder ifølge konventionen ethvert område, hvor der bor oprindelige folk, eller som bliver brugt af oprindelige folk.
 Derudover fastslår FN’s deklaration om oprindelige folks rettigheder i artikel 19, at stater er forpligtede til at høre oprindelige folk for at opnå frit forudgående og informeret samtykke, før der vedtages foranstaltninger, der kan påvirke dem.
 FN deklarationen er ikke bindende som international lov.
 De nationale love
 I 1987 vedtog Nicaragua lov 28 om autonomi for regionerne på den atlantiske kyst, som ud over at give begrænset selvstyre til kysten, delt i en nordlig og en sydlig region, anerkender oprindelige folks ret til den jord, som de historisk har boet på og også giver dem en form for selvstyre.
 I 2003 vedtages endnu en lov, lov 445, som giver skøder til de oprindelige folk i fællesskab og opretter et antal territorialregeringer, som forvaltere af de oprindelige folks jord. Territorialregeringerne er


text:
valgt af de oprindelige folk selv og har udarbejdet deres egne statutter, som er godkendt i forhold til nicaraguansk lov.
 ERM's resume af vurderingen af sociale- og miljøkonsekvensenser
 GTR-K's forslag til retningslinjer for en høring af de oprindelige folk
 ILO's forespørgsel til Nicaragua
 Lov 28
 Lov 445
 Lov 840
 “Vi risikerer at forsvinde”
 Oprindelige folk i Nicaragua er presset af nybyggere, der tager deres jord. Nu er de også truet af en kanal, der vil skære deres område midt over.
 “Vi kalder det en stor bølge af invasion af vores territorium”.
 Sådan beskriver Becky McCray Urbina det, der er sket med området af Nicaragua, hvor hendes familie har levet så længe, der er nedskrevet historie. Hun tilhører ramafolket, der bor i det sydøstligste Nicaragua på den caribiske kyst, hvor de har levet af jagt, fiskeri og traditionelt landbrug, siden før spanierne ankom.
 “Da jeg var lille, plejede min far at tage os med rundt og se vores land, vores familie og andre ramafolk, der boede ved de forskellige floder. Hver sommer var vi et par måneder hos de andre ramaer”, erindrer hun.
 Hendes far er præst og har via sit embede venner og kontakter i hele det område, hvor ramaerne bor, og som familien besøgte i deres kanoer. Dengang var der langt mellem mestizo-nybyggerne, der kom fra de centrale og vestlige dele af landet og fældede skoven for at få plads til deres landbrug. Mestizo er en blanding af de oprindelige stammer og spanske kolonister, der taler spansk, mens de oprindelige folk har deres eget uddøende sprog og ellers har kreolsk, en blanding af spansk og engelsk, som modersmål.
 I juni 2013 vedtog det nicaraguanske parlament en lov, der gav den kinesiske investor Wang Jing rettighederne til at bygge en kanal tværs gennem landet. Ruten vil gå lige igennem flere oprindelige folks område.
 Minoritet i eget område
 Første spadestik til kanalen, der kaldes verdens største infrastrukturprojekt og ifølge landets regering vil bringe landet ud af fattigdom, er taget. Men de oprindelige folk, hvis jord vil blive skåret midt over af kanalen, igen oplever at blive presset af nybyggere, samtidig med at Wang Jing har fået den juridiske ret til at ekspropriere deres jord – uden at spørge dem først.
 Der findes ingen veje i det sydøstlige Nicaragua. Medmindre man flyver til Bluefields, hovedbyen på østkysten, er den eneste vej ud til Becky McCray Urbinas barndomshjem på øen Rama Cay eller de andre lokalsamfund at køre af en nyanlagt landevej, delvist finansieret af Danida, til byen El Rama, der deler navn med ramafolket. Byen ligger halvvejs inde i det, der engang var en frodig jungle, der adskilte østkysten fra resten af landet. Herfra foregår al anden transport med båd, ligesom den også gør det fra Bluefields.
 “Vores forældre fortalte os vores historie om landet, der tilhørte vores forfædre, og om at fra denne jord eller flod startede vi vores landbrugskultur. Vi så aldrig særligt mange mestizo”.
 Da familien for 15 år siden besøgte San Fransisco, en af nybyggernes byer, var der


text:
ifølge Becky McCray Urbina kun omkring 20 huse.
 “Alting var stadig skov, og i år 2000 kunne vi stadig tælle husene. Det kan vi ikke mere”.
 I dag er de oprindelige folk blevet minoriteter i deres egne områder, og spørger man ind til, hvordan deres fremtid ser ud, er det langt fra alle, der mener, at de overhovedet har en.
 Kort over GTR-K's område. Kilde: Atlas del territorio rama y kriol
 Der bor omkring 600.000 personer, der kan kategoriseres som oprindelige folk, i Nicaragua. Det er efterkommere af flere forskellige stammer, der boede fordelt over hele Nicaragua inden koloniseringen. I dag er efterkommerne mest tydelige på østkysten, der stadig er sværest tilgængelig og tyndest befolket. Det er samtidig et område med frodig regnskov, der med en velsmurt motorsav er lettilgængelig landbrugsjord. Hele østkysten er delt op i to autonome regioner med begrænset selvstyre. Derudover findes der 22 anerkendte områder, som ifølge nicaraguansk lov tilhører de oprindelige folk, der bor i dem. Ud over indianske rødder dækker betegnelsen oprindelige folk også over efterkommere af de slaver, som blev bragt til østkysten under kolonitiden.
 Becky McCray Urbina kommer fra et område, hvor seks rama lokalsamfund og tre kreolsamfund har retten til jorden. De har i fællesskab dannet en lokalregering, Gobierno Territorial Rama-Kriol ( GTR-K), som repræsenterer de omkring 3000 oprindelige folk i området. Ramafolkets og de kreolske lokalsamfunds rettigheder til jorden og GTR-K’s juridiske position er beskyttet af både nationale love og internationale konventioner, alligevel er de oprindelige folk under større og større pres i kampen for at bevare retten til deres jord.
 Flertallet har ret
 Ud over at være rama er Becky McCray uddannet advokat og arbejder som GTR-K’s koordinator for juridiske anliggender for oprindelige folk i området. Det betyder, at hun både arbejder med juridiske spørgsmål internt mellem medlemmer af lokalsamfundene og eksternt mellem oprindelige folk og nybyggere. Hun fortæller, at GTR-K for ti år siden lavede en optælling af, hvor mange nybyggere, der boede på jord, som de oprindelige folk havde rettighederne til. Dengang var tallet omkring 15.000. Da de oprindelige folk i 2008 gik i gang med at afmærke deres jord, i en proces der også inkluderer udstedelsen af skøder, protesterede nybyggerne.
 “De kom til Bluefields for at nedlægge protest mod processen, og sagde at de var 35.000 mennesker i vores territorium. Vi fandt 15.000 i 2005-2006, så det er tydeligt, at der er flere og flere”, fortæller hun.
 Nybyggerne mente, at eftersom de var flertallet i området, havde de oprindelige folk ikke længere rettigheder til at bestemme over jorden. I dag, syv år senere, anslår Becky McCray Urbina, at der er mellem 35.000 og 40.000 nybyggere i GTR-K’s område.
 Becky McCray Urbina blev advokat for at hjælpe sit folk i kampen for at beskytte dets rettigheder og har repræsenteret GTR-K i indtil flere retssager, hvor lokalregeringen har krævet de oprindelige folks rettigheder overholdt. For hende betyder retten til land mere end blot enkelte jordstykker.
 “Vi har retten til vores territorium, til at administrere vores naturressourcer og
 til


text:
at beholde vores skikke og identitet. Det hele hænger sammen med vores liv, for det er elementer, som vi har brug for, for at kunne blive ved med at eksistere som oprindeligt folk”.
 En kanal med usikkerhed
 Et af de lokalsamfund, der ser ud til at ligge i vejen for kanalens kommende gravemaskiner er Monkey Point, en kreollandsby, der er en del af GTR-K. Præsidenten for Monkey Point, Allen Claire Duncan, fortæller, at kanalprojektet har betydet, at nogle af nybyggerne og de oprindelige folk nu er gået sammen i en fælles kamp mod byggeriet.
 “På grund af kanalprojektet har de glemt at kæmpe om deres personlige problemer med jorden. Ideen er at kæmpe sammen mod regeringen for retten til jorden”, siger han.
 Han tilføjer, at det langt fra er en normal situation at se oprindelige folk arbejde sammen med nybyggerne.
 “Det er noget, som ikke sker hele tiden. Nogle gange kæmper vi mod dem om retten til jorden, men da de kom og sagde, at alle ville få eksproprieret deres land, besluttede de at slå sig sammen med os”, fortæller han og tilføjer, at det også har betydet, at de nybyggere, der nu kæmper sammen med de oprindelige folk, har måttet erkende, at retten til jorden ligger hos GTR-K og de oprindelige folk.
 Lovgivningen er ikke problemet
 Jorden, der nu ser ud til at blive splittet i to af en kanal mellem Atlanterhavet og Stillehavet, så fragtskibe kan få en kortere rute mellem Asien og USA’s østkyst, er omfattet af flere forskellige love og konventioner.
 Jorden er både beskyttet på grund af de oprindelige folks rettigheder og som en del af et mellemamerikansk naturreservat.
 “Vores rettigheder er anerkendt i både forfatningen og national og international lov, problemet er, at de ikke implementerer det på den måde, som de bør. Når det kommer til rettigheder for oprindelige folk i Nicaragua, er lovgivning ikke problemet. Problemet er, at implementeringen ikke følger loven”, siger advokaten Becky McCray Urbina.
 Den kinesiske investor har fået ret til at overtage ethvert stykke land, som skal bruges til byggeriet mod betaling, men uden behov for samtykke. Noget der strider mod internationale standarder og konventioner, som Nicaragua har skrevet under på at følge.
 Netop den betaling har fået endnu flere til at søge østpå, mener Allen Claire Duncan.
 “Flere og flere folk kommer på grund af projektet, så de kan få et stykke land og blive betalt når projektet starter”.
 Spørger man Allen Claire Duncan om, hvordan fremtiden for ramaer og kreoler ser ud, så mener han, at det vil være muligt for de oprindelige folk at få kontrol med de mange nybyggere. Enten det eller også må nybyggerne forlade området, siger han.
 “Vi vil fjerne dem, der ikke vil arbejde med GTR-K’s policy eller lokalsamfundene, og så lave en kontrakt med dem, der går med til at leve under de regler og love, som lokalsamfundene har. Og så skal der findes en måde, at stoppe flere nybyggere fra at fælde regnskoven og drive de oprindelige folk væk


text:
fra deres territorium”, siger han.
 Det forsigtige håb for fremtiden er der til gengæld ikke meget af i præsidenten fra Monkey Points forudsigelser, hvis kanalbyggeriet bliver en realitet.
 “Hvis de bygger kanalen, vil det ændre vores levevis, vores skikke og traditioner. Man vil ødelægge jorden og naturressourcerne. Vi vil ikke kunne plante på samme måde eller fiske i havet på samme måde. De vil ødelægge en stor del af miljøet og lokalsamfundenes ressourcer”, forudsiger han.
 Regeringen forudsigelser om, hvad en kanal vil betyde for Nicaragua og for de oprindelige folk ser ikke overraskende noget anderledes ud. Ifølge miljøvurderingen af kanalprojektet kan det forventes at en kanal gennem Nicaragua vil skabe flere job og mindske arbejdsløsheden, øge den gennemsnitlige indtægt uddannelsesniveauet i landet, skabe bedre infrastruktur og øge den økonomiske produktion og diversiteten på det nicaraguanske marked. Studier udført for den nicaraguanske regering har ifølge miljøvurderingen vist, at en kanal vil kunne øge den gennemsnitlige indkomst pr. indbygger med over 200 procent i løbet af 20 år. Samtidig har den nicaraguanske regering lovet de oprindelige folk, at de vil få mulighed for uddannelse, så de kan arbejde på kanalprojektet, og at bygningen af kanalen på deres jord vil give GTR-K en løbende indtægt i form af lejeindtægter fra jorden.
 GTR-K’s kamp mod nybyggere og kanalbyggeri handler for Allen Claire Duncan ikke om hans egen fremtid, men om hvordan de oprindelige folks forhold bliver længere ude i fremtiden.
 “Hvis vi træder forkert nu, vil fremtiden lide under det. Hvis vi træder rigtigt, vil fremtiden kunne se den indsats, som vi gjorde. Vores børn vil kunne se, hvad vi gjorde, og kan høste frugterne af vores arbejde. Vi arbejder for dem, der kommer efter, vi ikke er her længere, så de kan leve i fred og have retten til jorden, deres menneskerettigheder og rettigheder som oprindelige folk”, siger han.
 Danwatch har henvendt sig til det nicaraguanske justitsministerium, formanden og næstformanden for parlamentet, det statslige kontor for menneskerettigheder og kontorets lokalkontor i den sydøstlige region og ministeren for national policy og sekretariatsleder for kanalkommissionen, Paul Oquist, for at give dem mulighed for at kommentere på denne artikel, men de har ikke svaret på henvendelsen.
 Om Ramafolket, Kreol og området Gobierno Territorial Rama y Kriol (GTR-K)
 Ramafolket er efterkommere af flere af de stammer, der boede på Nicaraguas østkyst, da koloniseringen begyndte. De er en af tre hovedgrupper af oprindelige folk på østkysten, og siden spanierne ankom er antallet af ramaer svundet som et resultat af sygdom, konflikter og tab af land. Antallet menes nu at være stabilt eller lidt stigende og ligge på ca. 1500-2000 personer. Ud af dem taler kun omkring 15 deres oprindelige sprog.
 Flertallet lever af traditionelt landbrug, jagt eller fiskeri og enkelte sælger en del af deres fangst. Derudover lever ramaerne i et samfund, hvor man er afhængig af hinanden for kulturel og økonomisk sikkerhed.
 Selvtændige områder i Nicaragua
 Nicaragua blev i kolonitiden delt mellem to magter. Spanien i den vestlige del og Storbritannien i den østlige. Forskellige interesser og


text:
forhold gjorde, at oprindelige folk næsten helt forsvandt fra den vestlige, mens de endnu eksisterer på østkysten. I 1987 fik to regioner på østkysten, der tilsammen dækker over halvdelen af Nicaraguas areal, men er meget tyndt befolket, begrænset selvstyre. Ud over de to regioner er 22 områder blevet anerkendt af nicaraguansk lov som tilhørende oprindelige folk. Disse områders øverste myndighed er lokalregeringer, som de oprindelige folk vælger.
 Området Gobierno Territorial Rama y Kriol (GTR-K)
 Gobierno Territorial Rama y Kriol er territorialregeringen for seks rama og tre kreol lokalsamfund i det sydøstlige Nicaragua. Hvert lokalsamfund vælger sin egen ledelse, og de valgte ledere repræsenterer deres lokalsamfund i GTR-K’s forsamling. GTR-K’s område består af lidt over 4000 km2 land og 4.400 km2 hav. Til sammenligning er Fyn omkring 3.000 km2.
 Betegnelsen kriol, eller kreol, har haft forskellig mening, alt efter hvor og hvornår, den er blevet brugt. Typisk betyder det at være kreol, at man er efterkommer af en blanding af hvide kolonister og de oprindelige folk. I store dele af Caribien og i Nicaragua bruges kreol til at referere til efterkommere af afrikanske slaver. Da den nicaraguanske østkyst længe var en britisk koloni taler de enten en dialekt af engelsk eller en blanding af engelsk og de lokale sprog og eller spansk. Begge dele kan være næsten umuligt at forstå, selv for spansk eller engelsktalende. Ifølge en optælling fra 2003 hører omkring 46.000 mennesker til de kreolske oprindelige folk.
 Drikkevand og naturreservater under pres
 Planen om at sende enorme fragtskibe gennem en sø, der er en vigtig kilde til drikkevand og beskyttede områder skaber bekymring. Samtidig hævder kanalprojektets miljøkonsulenter, at en kanal tværs gennem Nicaragua kan vise sig positivt for miljøet, hvis projektet overholder 24 punkter for internationale miljøstandarder.
 Kan man bygge en kæmpe kanal gennem sårbar natur, uden at det vil skade både dyr, planter og mennesker? Svaret på det spørgsmål er et klart nej, hvis man spørger miljøorganisationer. Men ifølge miljøvurderingen af projektet kan det ende med at være en fordel for miljøet, hvis det gøres ordentligt.
 En flere hundrede år gammel drøm om at bygge en kanal gennem Nicaragua er tættere end nogensinde på at blive ført ud i livet. Projektet er officielt startet og efter planen vil gravemaskinerne i 2016 gå i gang med det, der bliver kaldt verdens største infrastrukturprojekt. Men hvis de enorme skibe ifølge planen skal kunne skyde genvej gennem det mellemamerikanske land fra kyst til kyst, skal ruten både gå gennem landets største sø og indtil flere naturreservater.
 “I værste tilfælde begynder de på kanalarbejdet uden at lave detaljerede studier og vores frygt bliver til virkelighed, og vandkvaliteten tager skade”, siger underdirektør i miljø-ngo’en Centro Alexander Von Humboldt, Victor Campos.
 Betydelige konsekvenser for miljøet
 Ifølge en miljøvurdering af projektet, lavet af det britiske konsulentfirma Environmental Resource Management (ERM) på bestilling af den kinesiske bygherre, HKND, vil kanalen i sidste ende kunne have en positiv indvirken på miljøet i Nicaragua, forudsat at alle internationale standarder bliver overholdt. Den vil kun kunne opnås, hvis der


text:
samtidig implementeres adskillige afhjælpende foranstaltninger som f.eks. plantning af flere træer end der fældes.
 Konsulentfirmaet ERM mener dog ikke, at den enorme genvej for skibene kan graves, uden at der vil være uoprettelige konsekvenser. Miljøvurderingen konkluderer, at:
 “Det er umuligt at bygge et projekt af denne størrelse, især i et område med den miljømæssige, sociale og kulturelle følsomhed som det sydlige Nicaragua, uden at der er betydelige konsekvenser”.
 De inkluderer blandt andet, at truede dyr presses endnu mere, og at floder og vandløb, der i dag indeholder rent vand og et rigt dyreliv, vil blive gravet op, lagt om eller lavet om til transportvej for containerskibe, står der i rapporten.
 Læs hele ERM’s sociale og miljømæssige vurdering af kanalprojektet her.
 I alt har ERM oplistet 24 punkter, hvor kanalprojektet endnu ikke overholder internationale standarder. Det drejer sig især om, at der skal foretages yderligere studier for at fastlægge byggeriets konsekvenser for Nicaraguas miljø. Studier, som ingen endnu ved, om bliver foretaget, inden gravemaskinerne går i gang.
 Vigtigste kilde til ferskvand i regionen
 I den østlige del af Nicaraguasøen ligger en gruppe af små øer. Indbyggerne her er ligesom resten af befolkningen omkring søen afhængige af vandet og sårbare over for ændringer i vandstanden. Foto: Lasse Hemmingsen
 Det er især vandet i Mellemamerikas største sø, Nicaraguasøen, der bekymrer de nicaraguanske civilsamfundsorganisationer. Søen er nemlig ikke dyb nok til de store skibe, der efter planen skal sejle gennem den nye kanal og hen over søen, så gravearbejdet skal ikke alene foregå på landjorden.
 Interesseorganisationen Centro Alexander Von Humboldt arbejder for at skabe fokus på miljømæssig bæredygtig udvikling, og underdirektør Victor Campos, der er uddannet civilingeniør og i de sidste 30 år har arbejdet med miljøspørgsmål, fokuserer især på vigtigheden af søen og dens vand.
 “Vandet i søen er meget vigtigt for en enorm mængde mennesker. Flere af landets større byer får sit drikkevand fra søen, og flere mange mennesker lever af at fiske. Den er kilden til liv for mange mennesker i Nicaragua, og samtidig er søen den vigtigste kilde til ferskvand i Mellemamerika”.
 Han mener ikke, at arbejdet med at grave en kanal gennem søen kan gøres uden at skade vandkvaliteten og risikere drikkevand og levebrød for en stor del af befolkningen.
 Biologisk korridor for truede dyr
 På østkysten vil kanalen gå gennem den såkaldte Mesoamerikanske Biologiske Korridor. Den går fra det sydlige Mexico hele vejen gennem Mellemamerika til Panama og fungerer som en korridor for dyrearter, der kan bevæge sig fra Nord- til Sydamerika gennem en række af beskyttede områder. Flere truede dyrearter, deriblandt pumaer, lever i den nicaraguanske del af denne korridor, som blev oprettet netop for at beskytte udrydningstruede dyr. Deres bevægelsesmuligheder fra nord mod syd og omvendt vil blive begrænset af en kanal, hvis eneste bro efter planerne vil ligge langt fra reservaterne.
 Derudover har miljøvurderingen vist, at både fisk og skildpadder vil blive negativt påvirket, hvis kanalen bygges, da naturlige floder vil blive til kanaler med sluser, og skibstrafikken vil ramme ind i områder, hvor truede