text:
men i stedet gennemfører besparelser og sågar ender med at modtage NGO-prisen som klimaskurk ved det netop afholdte COP21 i Paris. Dette til trods for, at statsministeren sammen med 192 andre lande underskrev FNs mål om et bæredygtigt miljø i september.
 Steen Hildebrandt mener, at i stedet for at tage kampen op så stikker Lars Løkke og resten af regeringen halen mellem benene og forsøger at slippe uden om klimakravene ved at klynke, som om vi var et ”nødlidende og fattigt land, der er nødt til at gå imod FN-målene, og som er nødt til at spare for overhovedet at kunne klare tilværelsen i det kolde nord”.
 Såvidt professor Steen Hildebrandt om Lars Løkke, der netop nu nyder fornyet popularitet som enten Ude-Lars eller Hjemme-Lars. Ikke mindst på Twitter huserer den nye bipolare Lars Løkke, der siger ét i udlandet, når han er på fint statsbesøg. Og gør det stik modsatte, når han er tilbage i Danmark igen. Endda i en grad, så EU nu har sendt Danmark et kritisk brev om regeringens skadelige Landbrugspakke.
 Så velkommen til Ude og Hjemme-Lars, der ser ud til at træde mere og mere i karakter. Dette givet i takt med, at han må se sig om efter et nyt job, når nu statsministerposten snart slipper op. Hans popularitet herhjemme har aldrig været mindre.
 * Frivillige efterafgrøder
 Regereingens nye “Naturpakke” kræver ekstra efterafgrøder til at reducere udvaskningen af kvælstof fra de stærkt øgede gødningsmængder.
 Naturpakken, som de borgerlige partier netop er enedes om, øger kravet til efterafgrøder i forhold til Landbrugspakken, der kom i december. Ifølge Naturpakken skal ordningen i Landbrugspakken udvides med knap 66.000 hektar efterafgrøder, svarende til en reduktion af udleningen af kvælstof på ca. 200 ton i 2017 og ca. 430 ton i 2018.
 I alt 630 tons kvælstof – et tal, man allerede nu har hørt meget om og givet vil komme til at høre endnu mere om. Hertil kan så komme tekniske justeringer af kvælstofreducerende indsatser i forhold til grundvand og overfladevand, som det allerede fremgår af aftalen om Fødevare- og landbrugspakken.
 Efterafgrøderne er frivillige og etableres med fuld kompensation. Hvor mange kr. pr. hektar, det vil sige, ligger ikke fast. Det arbejder ministeriet på at fastlægge lige nu. Men det bliver på et niveau, der dækker omkostningerne for at etablere efterafgrøder.
 – Hvis man vil have succes med en frivillig ordning, duer den jo ikke, hvis den giver tab, siger Anders Panum, afdelingsleder i Landbrug & Fødevarer. Selv om efterafgrøder normalt ikke er Landbrug & Fødevarers kop te, hilser viceformand Lars Hvidtfeldt ordningen velkommen, netop fordi den er frivillig og med kompensation.
 – Vi er jo først og fremmes glade for, at der kommer ro om landbrugspakken, som er den vækstmotor, vi har brug for i vores erhverv. Med de prognoser, der er for vores erhverv, har vi brug for alt, hvad der kan være med til at forbedre bundlinjen, siger han.
 Ifølge Lars Hvidtfeldt er efterafgrøder byrdefulde for nogle landmænd – især dem, der ønsker at dyrke


text:
meget vintersæd. Det er typisk husdyrproducenter, som producerer eget foder, eller landmænd, der ikke kan nå at etablere dem på grund af sen høst. Derfor er det godt, at de er frivillige. Andre landmænd bruger dem aktivt i bedriften – eksempelvis landmænd der driver pløjefrit landbrug.
 – Når ordningen er frivillig kan den bruges af de landmænd, det vil være en fordel for, siger Hvidtfeldt.
 Efterafgrøder optager – hvis de altså når at udvikle sig – kvælstof fra jorden, så det ikke udledes til vandmiljøet. Desuden kan de have indflydelse på jordens kulstofindhold og struktur. Men så længe de er frivillige, er der i sagens natur ingen garanti for, at de også bliver til noget.
 Se Frank Hvams udlægning af frivillighedsprincippet her.
 * Havområde skal alligevel ikke beskyttes...
 Af en stort opsat pressemeddelelse fra fødevare- og miljøminister Esben Lunde Larsen kan man ellers få det indtryk, at lille Danmark gør en stor indsats for at beskytte havmiljøet:
 “Kattegats dybe, bløde havbund og en lang række arter kan se frem til at nyde godt af en bedre beskyttelse. Snart vil det blive forbudt at benytte bundtrawl og indvinde råstoffer på i alt 590 kvadratkilometer af Kattegats havbund, så særligt den dybe bløde havbund beskyttes bedre, og sårbare koraller som søfjer og søstrå og de små krebsdyr haploops samtidig får bedre levevilkår. Miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen har gennemgået den tidligere regerings forslag og tilpasset udpegningen, så den er mere “balanceret”:
 – Vi skal beskytte den sårbare natur i havene omkring Danmark. Men det skal ske på en måde, så vi både tager hensyn til de sårbare arter under havets overflade og de mennesker, der har fiskeri som deres levegrundlag. Jeg har derfor ændret i den tidligere regerings forslag, så der er kommet en bedre balance mellem beskyttelse og benyttelse, siger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen.
 Inden ministerens beslutning har der været dialog med både fiskeriorganisationer og grønne organisationer.
 – Med de nye udpegninger får en række sårbare levesteder og arter et fristed i Kattegat. Vi har stået fast på en række punkter, mens vi andre steder har enten indskrænket eller udvidet afgrænsningen, så vi forbedrer naturen, men også lytter til fiskeriet. Vi skal fortsat have et godt og bæredygtigt fiskerierhverv i Danmark, der skaffer frisk fisk på middagsbordet og arbejdspladser i landdistrikterne. Jeg mener, det er et godt kompromis, vi er nået frem til, siger Esben Lunde Larsen.
 Bundtrawl, råstofindvinding og dumpning af sand fra uddybning af sejlrender og havne vil fremover blive forbudt i de seks udpegede områder, der dækker et areal på cirka fire procent af den danske del af Kattegat.
 Fiskeri med garn, flydetrawl og tejner vil dog fortsat være tilladt i områderne, og der vil også være tilladelse til at udføre aktiviteter, der ikke fysisk griber ind i havbunden, for eksempel etablering af havbrug.
 Udpegningen supplerer det danske Natura 2000-netværk. 18 procent af det samlede danske havareal er udpeget som Natura 2000-områder. Beslutningen er en del af indsatsprogrammet under EU’s havstrategidirektiv, der blev vedtaget i

type: other


text:
2008, som har til formål at sikre naturen og miljøet i havet.”
 Tjaeh. Faktum er imidlertid, at Esben Lunde Larsen netop har tilladt trawlfiskeri i et vigtigt gydeområde for torsk, der siden 2009 har været forskånet for netop dette miljøskadelige fiskeri. Og som i de forgangne år er kommet sig en smule efter tidligere tiders trawlfiskeri.
 Det har nu fået miljøorganisationen Greenpeace til at indlede en annoncekampagne mod miljøministeren, der igen-igen har glemt miljøet til fordel for fødevarerne. Og derfor advarer Greenpeace og 10 andre miljøorganisationer nu i et fælles, åbent brev ham og hans svenske kolleger, fiskeriminister Sven-Erik Bucht (S) og miljøminister Åsa Romson (Miljøpartiet), om ikke at ophæve fredningen af dette lukkede område.
 Området er det selvsamme, hvor de tre Gilleleje-fiskere (se notitsen nedenfor) nu er dømt for at have fisket ulovligt i 2010.
 * – Køb østersølaksen fri!
 Svenskerne kæmper nu en kamp for at redde de sidste stumper af den vilde østersølaks. Et af de mest effektive midler har vist sig at være opkøb af gamle fiskerettigheder til laksefælder langs østersøkysten.
 Det er noget, der for alvor kan øge opgangen af gydefisk i elvene. Ifølge de svenske myndigheder var der nemlig ved seneste opgørelse i 2011 hele 644 laksefælder langs de svenske kyster.
 Men det hjælper kun lidt at fjerne laksefælderne inde under land. Det større spild finder sted langt til havs – i den sydlige Østersø øst for Bornholm, hvor der fiskes efter blandede laksestammer på disses opvækstpladser.
 Det er et fiskeri, som er dobbelt skadeligt, da man herude ingen mulighed har for at differentiere mellem de forskellige laksestammer – ingen mulighed har for at beskytte særligt truede bestande.
 Samtidig fisker man på fisk, som langt fra er udvoksede. Det kystnære fiskeri retter sig i stedet mod fuldt udvoksede og kønsmodne fisk på vej mod gydepladserne. Det er således et gigantisk spild at fiske efter østersølaksene ude på opvækstpladserne øst for Bornholm, hvor laksene endnu er under opvækst, og derfor er det nuværende bornholmske laksefiskeri et massivt problem for den vilde østersølaks.
 Fiskeretten inde under land i Sverige ejes normalt af kystbyerne, der bortauktionerer fiskeretten på de årlige majmøder. Teknikken er derfor, at man tager kontakt til de kystbyer, der ligger i omegnen af den pågældende elv, og spørger til ledige fiskeretter. I så fald kan man spørge om lov til at deltage i auktionen. Midler til at byde med søges gennem Stiftelsen för Östersjölaxen.
 Det er i første omgang foreninger og organisationer, som arbejder aktivt med fiskepleje, der kan søge om midler her. Man søger først midlerne, når handelen er indgået, og man gør det via Stiftelsens hjemmeside inden den 15. maj:
 www.balticsalmonfund.org
 * Dømt for fiskeri i fredningszone
 Ikke ligefrem nogen dugfrisk nyhed længere, men alligevel relevant netop nu, hvor forskelllige EU-lande skal enes om nye havbeskyttelsesområder:
 Tre fiskere fra Gilleleje fiskede tilbage i 2010 ulovligt i Kattegat. Det har Højesteret endeligt afgjort. Den danske lovgivning, der forbød fiskeri, er ikke i strid med EU-retten. Det fremgår af kendelsen i sagen, som Højesteret


text:
har publiceret på sin hjemmeside.
 De tre fiskere blev i landsretten fundet skyldige i at overtræde et forbud mod fiskeri i et område i Kattegat, hvor der ellers i 2010 blev udstedt lokalt forbud mod at fiske. Det var landsrettens opfattelse, at de tre fiskere netop i 2010 fiskede i området, selv om der var indgået en aftale mellem Danmark og Sverige om, at der ikke måtte fiskes på stedet.
 Højesteret er enig i, at fiskerne fiskede ulovligt.
 De tre fiskere hævdede ellers, at aftalen var i strid med EU-retten og derfor ugyldig. Men Højesteret fandt, at den dansk-svenske aftale kunne forsvares. Blandt andet fordi der i EU-lovteksten tales om jurisdiktion, hvor medlemsstaterne har mulighed for selv at lave aftaler for at bevare fiskeressourcerne.
 Højesteret fandt videre, at der var blevet oplyst i tilstrækkeligt omfang om aftalen på en måde, så fiskerne ikke burde være i tvivl. Det er ifølge Højesteret ikke nødvendigt at forelægge de juridiske aspekter i sagen for EU-domstolen.
 Fiskerne har fået bøder, og de har fået konfiskeret et beløb, hvis størrelse desværre ikke fremgår tydeligt af dommen. Men det er nu slået fast, at EU-regler er EU-regler – om man så synes, de er rimelige eller ej.
 * – Æv-bæv fra den store sandkasse
 – Vi kan jo hurtigt finde et andet flertal på 90 mandater i Folketinget!
 Sådan lød det kækt fra Mette Abildgaard, Konservatives miljøordfører i Radioavisen for ikke så længe siden. Det var dengang, medierne stadig gad høre på de Konservative. Dengang dele af den danske befolkning stadig troede på de Konservative og deres løfter om et bedre miljø.
 De Konservative havde da den ultimative mulighed for at profilere sig som et grønt og ansvarligt parti – hvis ellers de forstod at holde fast. Med Mette Abildgaards egne ord:
 – Vi er Blå Bloks grønne stemme!
 Well, indtil videre er det ikke bare blevet ved snakken. Indtil videre har de Konservative sågar gjort det stik modsatte. Indtil videre har de Konservative jo lagt de afgørende stemmer til vedtagelsen af den forkætrede Landbrugspakke, der vil belaste det danske vandmiljø med yderligere nogle tusinde tons kvælstof. I stedet for at reducere kvælstofudledningen, så Danmark kan leve op til kravene i EU’s Vandrammedirektiv.
 Der var overhovedet ikke blevet nogen Landbrugspakke, hvis ikke de Konservative i deres iver for at få en blå regering havde stemt for den. Glem aldrig det.
 Så meget for Blå Bloks grønne stemme...
 * Nye havområder skal beskyttes
 NaturErhvervstyrelsen har for nylig indledt drøftelser med Sverige, Tyskland, Polen og Estland om at leve op til vores EU-forpligtelser og beskytte udpegede stenrev og boblerev i marine Natura 2000-områder – denne gang i fire områder i Kattegat og tre områder i den vestlige Østersø.
 – Alle er konstruktive. Nu skal vi så bare have medlemslandene til at støtte op om de to danske forslag. Der har tidligere været mange udfordringer undervejs i disse regionale forløb, men denne gang ser det ud til at kunne forløbe hurtigere, end vi er vant til, da EU’s forventninger


text:
til os nu er bedre kendt, siger Bjørn Wirlander.
 Forslagene omfatter fiskeriregulering i følgende syv Natura 2000 områder:
 Store Middelgrund Schultz, Hastens Grund samt Briseis Flak
 * – Sku’ det vær’ en omgang RoundUp?
 Mens debatten herhjemme om landbrugspakke, kvælstofudledning og mistillid til landbrugs- og miljøminister Eva Kjer Hansen gik højt, var talrige tyskere ved at kløjs i øllet. En undersøgelse fra Miljøinstituttet i München viste nemlig, at der var glyphosat – aktivstoffet i ukrudtsmidler som RoundUp – i samtlige de 14 mest solgte tyske ølmærker. Heraf kan de fleste også findes i danske supermarkeder.
 Indholdet af ukrudtsmiddel lå på mellem 0,46 og 29,74 mikrogram per liter. Et mikrogram er en milliontedel gram. I det grelleste tilfælde var indholdet næsten 300 gange over grænseværdien i drikkevand på 0,1 mikrogram. Og drikkevand er alt, hvad man har at forholde sig til i sagen, idet der ikke findes en grænseværdi for ukrudtsmiddel i øl. Man skulle dog synes, at der helt naturligt burde herske ens grænseværdier her – da begge dele jo drikkes.
 Undersøgelsen udløste straks – igen, igen – debat om, hvorvidt glyphosat er kræftfremkaldende. Marike Kolossa, som leder det kontor i det tyske miljøministerium, der holder øje med sundhedsskadelige miljøbelastninger, sagde dog, at selv om eksperterne fortsat er uenige, er det ikke ønskværdigt, at mennesker udsættes for belastningen.
 Bundesinstitut for Risikovurdering skrev efterfølgende i en erklæring, at fundet af glyphosat i øl ikke udgjorde nogen sundhedstrussel mod forbrugerne. Og det var præcis, hvad man måtte vente, da glyphosat er et lovligt og meget anvendt ukrudtsmiddel.
 Også den tyske landbrugsminister Christian Schmidt slog koldt vand i øllet:
 “Efter det, jeg har fået forelagt, skal en tysker drikke op mod 1.000 liter øl om dagen for at nærme sig en sundhedsrisiko,“ sagde ministeren i TV-stationen ARD’s morgenprogram.
 Undersøgelsen kommer netop, som det højt besungne tyske “Reinheitsgebot”, der skulle sikre rent øl af højeste kvalitet, fejrer 500 års jubilæum. Den tyske bryggeriforening var da heller ikke sen til at fastslå, at bryggerierne er blevet misbrugt i en kampagne mod glyphosat, og påpegede at brugen af glyphosat er forbudt, bl.a. fordi stoffet forstyrrer kemien under brygningen.
 Men glyphosat var altså konstateret i det tyske øl. Det stod eller står ikke til at ændre. Forbrugerordfører i partiet SPD, Florian von Bruun, erklærede sig chokeret:
 “Det er ufatteligt at der findes en grænseværdi for ukrudtsmiddel i vand, men ikke for øl.“
 Og det kan man jo kun give ham ret i. Det højt besungne tyske Reinheitsgebot har fået et gevaldigt skud for boven og er ramt på troværdigheden. Ikke engang en tysk øl kan man længere drikke, uden at der er RoundUp i den. Hvordan den så er nået helt ned i den tyske øl, vides endnu ikke. Men foruroligende er det.
 Nogle konkrete tal fra undersøgelsen, angivet fabrikat for fabrikat i mikrogram glyphosat per liter:
 Hasseröder Pils 29,74
 Jever Pils 23,04
 Warsteiner Pils 20,73
 Radeberger Pils 12,01
 Veltins Pils 5,78
 Oetting Pils 3,86
 König Pils 3,35
 Krombacher Pils 2,99
 Erdringer Weissbier 2,92
 Paulaner Weissbier 0,66


text:
Bitburger Pils 0,55
 Beck’s Pils 0,50
 FraziskanerWeisbier 0,49
 Augustiner Helles 0,46
 Grænseværdien for glyphosat i drikkevand er som allerede nævnt 0,1 mikrogram per liter.
 I så fald er det kun de fem nederste mærker, det er forsvarligt at drikke. Og der bør tilsvarende straks udstedes totalforbud mod de tre øverste, der jo næsten kan virke livstruende med et indhold af glyphosat, som er 300 gange højere end det, der er tilladt i drikkevand.
 Men så er det jo heldigt, at de tyske myndigheder netop finder denne sprøjtegift så harmløs, at den slet ingen grænseværdi har – i tysk øl...
 Efterskrift: For en måned siden meldte nogle medlemmer af Europa-Parlamentet (MEP) sig frivilligt til at tage en urintest for at se, om også de indeholdt rester af det kræftmistænkte ukrudtsmiddel glyphosat.
 48 medlemmer fra 13 forskellige EU-lande deltog i testen, og prøverne er nu analyseret. Ifølge det velrenommerede Biocheck Laboratory i Tyskland havde de testede medlemmer af EU-Parlamentet i snit 1,7 mikrogram glyphosat per liter i deres urin. Det svarer til 17 gange EU’s nuværende grænseværdi (0,1 mikrogram/liter) for glyphosat i drikkevand...
 – Måske de gæve MEP’er har drukket lidt for meget af det tyske øl?
 * EU, DK og kvælstoffet
 Måske var det netop ovennævnte fund af sprøjtegift i de tyske øller, der fik EU-kommissionen til at vågne op til dåd.
 I hvert fald har EU-kommissionen netop indledt en sag mod Tyskland for ikke at overholde kravene om udledning af kvælstof til vandmiljøet. Sagen startede med en advarsel tilbage i 2014. Nu tyder meget på, at Danmark er på listen til næste sag.
 Regeringen har med sin seneste landbrugspakke – støttet og gjort mulig af de Konservative – sat 30 års miljøpolitik over styr og risikerer nu at få EU på halsen. Selv hos Landbrug og Fødevarer har man advaret om konsekvenserne af landbrugspakken. Læs mere i artiklen her.
 Af den fremgår det, at det ikke har skortet på advarsler til regeringen om risikoen ved regeringens landbrugspakke og dens øgede udledning af kvælstof. Problemet er blot det enkle, at Lars Løkke Rasmussen desperat har brug for støtte fra Venstres vælgere til sin fortsatte politiske eksistens. Han er nødt til at holde, hvad han lovede før valget – for enhver pris. Ellers er han en færdig mand, og det må vandmiljøet så bøde for.
 Sørgeligt, at man nu skal opleve et af verdens ældste og fineste demokratier blive omgjort til en ny bananrepublik – blot én af de koldere af slagsen.
 Altsammen via Løkkes landbrugsløgne for åben skærm.
 * Fiskedød og El Niño i Chile
 Den norske fiskerikoncern Marine Harvest, som er blandt verdens største producenter af tamlaks, har i en børsmeddelelse oplyst, at de må skille sig af med 500 medarbejdere i Chile.
 “Marine Harvest har besluttet at reducere sin bemanding i Marine Harvest Chile med op til 500 medarbejdere på grund af den seneste tids algeopblomstring og dårlige resultater i løbet af det seneste år,” skriver selskabet i den kortfattede meddelelse, som refereres af Ritzau.
 Her meddelte selskabet i


text:
første omgang, at 1,2 mio. fisk ud af i alt 2,9 mio. fisk ved tre af selskabets algeramte anlæg i Chile var gået tabt. Senere måtte man melde tilbage, at samtlige 2,9 mio. fisk var gået bort.
 Det ser dog ikke ud til, at kun lakseindustrien rammes af biologiske problemer langs den uhyre lange chilenske kyststrækning.
 Ifølge Ritzau er der også opstået stor mystik i Chile, efter at døde sardiner i tonsvis er skyllet i land i den sydlige del af landet. Det antages, at det er tale om i alt 500 tons sardiner. Myndighederne er nu gået i gang med at finde ud af, hvordan så mange sardiner kan dø på en gang.
 Samme fænomen fandt sted tilbage i marts, men dengang var det blot 10 tons sardiner, der måtte lade livet. Heller ikke dengang fandt man grunden til det mærkelige fænomen.
 Problemet er ganske naturligt søgt forklaret med den usædvanligt kraftige udgave af vejrfænomenet El Niño, som har bygget sig op i løbet af de seneste år, men som nu ser ud til at være ved at aftage.
 Det tropiske vejrfænomen medfører en række ændringer i det globale vejr, blandt andet ved at presse varmt vand i Stillehavet ind mod den sydamerikanske kyst.
 * – Her er de 16 punkter – igen, igen...
 Politikere har typisk meget svært ved at huske, hvad de selv har sagt og lovet – for blot ganske kort tid siden. Ikke mindst de Konservative har haft store problemer med, at de stemte klart for og dermed er direkte ansvarlige for landbrugspakken og dens fortrædeligheder.
 Så for lige at minde dem og andre om, hvad de fire borgerlige partier egentlig lovede hinanden sidste sommer og efterfølgende gik til valg på, kommer her de 16 proklamerede punkter i den borgerlige Musketer-ed:
 EU-ligestilling af harmoniregler for svin
 Krav om randzoner og efterafgrøder fjernes
 Adskillelse af stald- og markregulering
 Færre vandløb i vandområdeplaner
 Tilladelse til jordbearbejdning før 1. november
 En samlet kontrolstrategi
 Penge fra landdistriktsprogrammet reserveres til målrettet miljøregulering
 Hurtigere og mere effektiv miljøsagsbehandling
 Anmeldeordningen for fulde stalde justeres, så den virker efter hensigten.
 Handlingsplan for udfasning af undergødskning
 Omfattende indsats for at forhindre fremtidig overimplementering
 Vækstplan for dansk akvakultur
 Diverse tiltag til at styrke dansk økologisk produktion og eksport
 Billigere kødkontrol af små slagtehuse
 Etableringslån for unge landmænd udvides med unge fiskere
 Fiskeriet inddraget i landbrugets finansieringsbank
 Det er ikke mindst punkt 2 og 4 (kursiv), der har vakt opstandelse i lystfiskerkredse: Fjernelse af de beskyttende randzoner og nedgradering af mange mindre vandløb. Det er disse to punkter, som vil kunne og allerede har ødelagt mange fine ørredvandløb, der ellers gennem de seneste årtier var kommet til hægterne igen efter 1960’ernes hårdhændede reguleringer og opgravninger.
 Da de Konservative gik til valg på disse konkrete punkter, kan det kun virke hyklerisk, at de nu slår sig i tøjret og ikke vil vedkende sig det, de selv har stemt for i landbrugspakken. Eller også har de blot sovet i timen, undladt at gå til udvalgsmøderne og/eller postet for


text:
meget og for ofte på Facebook.
 De Konservative ligger nu, som de selv har redt – med det danske vandmiljø som den store taber. Venstre griner stille i skægget og undrer sig internt over, hvor let det egentlig var at få de Konservative med på ødelæggelserne...
 Havets virkelige hurtigsvømmere – tun og marlin – kan tilbagelægge forbløffende lange afstande på forbløffende kort tid. Det har man formodet længe, men først efter fremkomsten af satellit-tags til mærkning, har man nu fået vished for disse vandringer. Nogle af dem er årligt tilbagevendende i forbindelse med fødesøgning og formering – andre virker tilfældige og forbeholdt individuelle fisk og deres præferencer.
 De allerfleste store marlin-konkurrencer har fundet sted i Stillehavet og sydligere farvande – kun de færreste i Atlanterhavet. Kun fem ud af de samlede 29 konkurrencer har hidtil været afholdt i Atlanterhavet. De resulterede til gengæld i fangsten af 29 blå marlin, som blev mærket ud for Bahamas, Bermuda og Puerto Rico.
 Nu kan man følge disse fisks forunderlige vandringer på nedenstående adresse, hvor de satellit-mærkede fisks vandringer er registreret:
 http://youtu.be/8n_KlVO-VWY
 * – COP till you drop...
 Alverdens politiske ledere har netop været samlet for at underskrive aftalen fra seneste COP møde i Paris. Nu gælder det så den langt sværere implementering...
 Et pressefoto taget af den kanadiske fotojournalist Kevin Frayer har i den forbindelse netop gået verdenspressen rundt. Det viser en ung kinesisk kvinde iført en Mini Lung-Pro – et apparat til 190 kinesiske yuan, 29 amerikanske dollar eller 190 danske kroner.
 Det er et apparat, som pumper luften gennem et HEPA filter, op gennem en slange og videre ind i en ansigtsmaske. Apparatet lover at frafiltrere de skadelige PM2.5 partikler uden den ubehagelige kvælningsfornemmelse, som konventionelle 3M ansigtsmasker giver efter længere tids brug.
 Den kinesiske regering har officielt erklæret 2030 som året, hvor landets udledning af skadelige stoffer til atmosfæren skal toppe. Herfra og frem skal den gradvis reduceres til det på seneste COP aftalte niveau. De seneste tal for Kinas forbrug af de stærkt forurenende kul viser, at Kina allerede er på rette vej.
 Men inden da vil mange, mange tusinde kinesere være døde af diverse luftvejssygdomme forårsaget af skadelige partikler fra afbrændingen af kul. Da jeg første gang besøgte Kina tilbage i 1987, havde vi de smukkeste blodrøde solopgange og solnedgange fra hotelværelset i Shanghai.
 Lidet anede vi for snart 30 år siden, at vi var vidne til resultatet af smog fra den da endnu kun spirende kinesiske industrialisering...
 På ét år har Peabody Energy (PE), den største private kulproducent i verden, tabt 98 pct. af sin markedsværdi. PE er nu ikke mere i stand til at betale renterne på sin milliardgæld. Om mindre end en måned kan det være slut, skriver Dagbladet Information.
 Ifølge finansmediet Bloomberg er den samlede markedsværdi af amerikanske kulmineselskaber faldet til mindre end en tiendedel de seneste fem år, kulprisen er styrtdykket med 75 pct., og hundreder af miner i USA er lukket.
 PE, som ejer hundreder af kulminer i USA og Australien, og


text:
som i 2014 solgte 250 millioner ton kul til kraftværker og industrier verden over, skriver, at man “som følge af driftstab og en negativ kapitalstrøm fra aktiviteterne” har været nødt til at udskyde betaling af 500 mio. kr. i forfaldne renter på en del af selskabets gæld.
 PE’s samlede gæld er i mellemtiden vokset til over 44 milliarder kr. Finder man ikke inden for en måned veje til at betale de forfaldne renter, bliver firmaet erklæret konkurs.
 Kulgigantens nedtur afspejler begyndelsen til enden på kulæraen. Ifølge finansmediet Bloomberg er den samlede markedsværdi af amerikanske kulmineselskaber de seneste fem år faldet til mindre end en tiendedel. Kulprisen er samtidig styrtdykket med 75 pct., og hundreder af kulminer i USA er lukket.
 Årsagen er en kombination af USA’s skift fra kul til skifergas, skærpede miljøkrav, der gør amerikanske kulkraftværker dyrere samt stagnation i den globale efterspørgsel. Alt dette som udtryk for dels økonomisk afmatning, dels øget momentum til den grønne omstilling mod større energieffektivitet og mere vedvarende energi.
 Sådan! Godt, man ikke har aktier i kulbranchen, for den er der absolut ingen fremtid i.
 Sol og vind er som altid vejen frem.
 * Alternativ fiskeripolitik
 Det stadig nye politiske parti Alternativet forslår nu, at alle de fisk og skaldyr, det offentlige indkøber, fremover skal være både økologiske og bæredygtige.
 Alternativet foreslår helt konkret, at den offentlige indkøbsstrategi revideres, så kommuner, regioner og stat senest i 2020 udelukkende indkøber fisk fra naturskånsomme fiskerier eller økologisk opdræt.
 – Det er vigtigt, fordi fiskeri belaster vores havmiljø voldsomt. Ved at stille krav til, at det offentlige køber bæredygtig fisk, får vi fokus på de løsninger, som er den gode måde at drive fiskeri på, siger Christian Poll til Ritzau. Poll er Alternativets ordfører for natur, miljø og klima.
 Med forslaget håber partiet, at det hidtidige overfiskeri af verdens fiskebestande bremses, så disse kan blive genoprettet. Ifølge FN er hele 90 procent af fiskebestandene i dag enten fuldt udnyttede, overfiskede eller ligefrem på randen af et kollaps.
 – Jeg forestiller mig at en stor del af oppositionen er med på det, men jeg tvivler lidt på, at vi har flertal. Men mange partier har nævnt, at de offentlige skal gå foran, så det vil være godt at starte her, siger Alternativets ordfører.
 Tre milliarder mennesker har ifølge FN fisk som deres primære kilde til protein.
 – Det viser, hvor vigtigt det er, at man ikke fanger fiskene hurtigere, end de kan nå at formere sig selv, lyder det alternative budskab fra Christian Poll.
 Det burde jo ellers være indlysende. Men er det åbenbart ikke...
 * Min lille logofisk
 Flere har gennem årene spurgt til, hvorfra min lille logofisk (herover) egentlig stammer. Den lille tegneseriefisk har fulgt mig i tykt og tyndt siden genfødslen i 1996 – på visitkort, bogomslag og hjemmesider.
 Historien om tilblivelsen af den lille buttede fisk kan du læse her.
 * Projekt Svejstrup Bæk
 I takt med, at de store vandløb reguleres og oprenses, får de små vandløb større og større betydning som


text:
producenter af vilde ørreder. Da GudenåCentralen fik stemmet Gudenåen op til den kunstige Tange Sø, uddøde laksebestanden få år efter. Havørredbestanden blev kun halveret. Den havde nemlig halvdelen af sine naturlige gydepladser i de små tilløb til Gudenåen nedstrøms Tange Sø.
 Sidste efterår fik vi så langt om længe sat tal på, hvad et vandløb i “god økologisk tilstand” skal kunne producere, hvis det skal leve op til EU’s vandrammedirektiv fra 2000. Dansk Videncenter for Sportsfiskeri kiggede efterfølgende nærmere på, hvordan det står til med et af de potentielt fineste tilløb til Gudenåen, nemlig den lille Svejstrup Bæk, som løber gennem den populære Doktorpark inden sit udløb i Gudenåen ved Randers Naturcenter.
 Trods et stort naturligt potentiale lever Svejstrup Bæk desværre ikke op til målsætningerne i EU’s vandrammedirektiv. Derfor travede vi to mand hele vandløbet igennem. Fra top til bund. Der blev registreret, vurderet og kommenteret.
 Det kom der er stort projektforslag ud af, som kort før jul blev præsenteret for en udvalgt skare af politikere, embedsmænd og fagskolelærere på Randers Produktionsskole. Du kan læse mere om dette spændende projekt senere på denne side.
 * Mariagerfjord Kommune inviterer
 * – Enkelt, dobbelt eller trekrog?
 Med jævne mellemrum diskuteres det, hvad der egentlig er fluefiskeri, og hvornår man egentlig taler om fluefiskeri. – For hvad er overhovedet en flue?
 – Skal den være bundet af hår og fjer fra naturens egne leverandører for at være en “rigtig” flue? – Skal den være bundet direkte på krogen, eller må denne godt være efterhængt som på en rørflue? – Og er det overhovedet fluefiskeri længere, når der eksempelvis fiskes med hurtigt synkende skydehoveder, der ikke kan kastes på traditionel vis?
 Normalt et svarene herpå et spørgsmål om smag og temperament. Det, der godt kan være fluefiskeri for én fisker, er det ikke nødvendigvis for en anden. Men ind imellem må der skæres igennem – i hvert fald når der skal udstikkes regler for fiskeriet. Eller regler for godkendelse af nye rekordfisk.
 Det er her, amerikanske IGFA (International Game Fish Association) kommer ind i billedet. Det er nemlig dem, der godkender og registreret rekordfisk, og de gør det i forskellige kategorier og forskellige lineklasser. Det kan være et lidt mærkeligt system set med europæiske øjne.
 Senest har IGFA således defineret, hvornår der er tale om en flue – hvornår der i så fald er tale om fluefiskeri. Jeg citerer her – i egen oversættelse fra den engelske originaltekst:
 “En konventionel flue kan bindes på enkeltkrog, dobbeltkrog eller to kroge i tandem. Trekroge er forbudt. Endvidere skal fluen kunne rubriceres som en anerkendt fluetype, eksempelvis streamer, bucktail, rørflue, vådflue, tørflue, nymfe, popper eller bug. Alene det, at et agn kan kastes med en fluestang, gør det ikke til en flue.”
 Fiskeri med rørflue og trekrog er således definitivt ikke fluefiskeri set med IGFA’s rekordfikserede øjne. Og dem, der bruger sådanne rørfluer, er derfor heller ikke fluefiskere. At I bare ved det. IGFA har afsagt dommen, og der er ingen appelmuligheder. Til gengæld er det godkendt


text:
at bruge rørflue sammen med en dobbeltkrog.
 Endelig er der ikke tale om rigtige fluer, dersom “fluen” er bundet eller monteret med propel, woblerske eller -krave, der giver fluen et indbygget bevægelsesmønster á la blink, spinner eller wobler. – That ain’t done!
 Læs mere om IGFA her: http://ulnits.dk/biologi/international-game-fish-association-igfa/
 * Alger og muslinger for millioner
 Fiskerne risikerer at miste et tocifret millionbeløb efter fund af livsfarlig alger i muslinger. Algerne kan skyldes vinterens gigantiske udslip af kvælstof i Fredericia.
 Fødevarestyrelsen har forbudt alt muslingefiskeri fra Aarhus ned til Flensborg Fjord. Det sker, fordi man har konstateret muslinger inficeret af den giftige alge, Pseudo-nitzschia. Algen er farlig for mennesker.
 Ifølge metroXpress er branchen helt knockoutet af forbudet, forklarer Foreningen Muslingeerhvervet:
 – Det er meget slemt det her. Vi taler om et tocifret milliontab hidtil på grund af de giftige alger, som vi aldrig har set i det omfang, siger formand Viggo Kjølhede til metroxpress.
 Den store algevækst, som man ikke har set lignende i 30 år, kan skyldes udslippet af mere end 5.000 ton kvælstof fra Fredericia Havn. Det mener professor i marinebiologi Stiig Markager, Aarhus Universitet.
 – Hvis der har været et stort udslip af kvælstof, og man samtidig ser nogle meget usædvanlige opblomstringer – som vi ser i år med denne alge – så er det en rimelig antagelse, at der kan være en sammenhæng, siger han til metroxpress. Han peger på, at strømmen sagtens kan have ført kvælstoffet rundt i hele området.
 Nye tal fra Naturstyrelsen, der måler hver 14. dag i danske farvande, viser, at der efter udslippet i Fredericia var op mod tre gange så meget kvælstof i vandet.
 – Det, vi kan se, er, at én til to uger efter udslippet i Fredericia målte vi stærkt forhøjede koncentrationer af kvælstof. Det var både nord og syd for Fredericia – altså både ud for Vejle Fjord og i Gamborg Fjord syd for Middelfart. Målingerne var på op til cirka 900 mikrogram kvælstof pr. liter, hvor det normale ligger i størrelsesordenen 300-400 mikrogram, siger områdechef Hardy Bundgaard til metroxpress.
 I dag er målingerne på et normalt niveau. Det skyldes ifølge Naturstyrelsen alene den store gennemstrømning af vand i Lillebælt. Kvælstoffet er ikke væk – det er blot spredt over over et større område.
 * Rekord-blegning af Great Barrier Reef
 En stor del af korallerne på verdens største koralrev Great Barrier Reef har på relativt kort tid mistet deres farvestrålende udseende og er i stedet blevet hvide og afblegede.
 Det viser australske forskeres undersøgelse af 520 større og mindre koralrev mellem Cairns i det nordøstlige Australien og Papua Ny Guinea nord for det australske kontinent, skriver ABC News.
 Ud af de 520 rev, som forskerne har studeret fra luften, er over 95 procent udsat for blegning af større eller mindre karakter.
 – Vi kan se blegning i et enormt omfang i de nordligste 1.000 kilometer af Great Barrier Reef, siger professor Terry Hughes fra James Cook University i Townsville i Australien.
 – Det her vil ændre Great Barrier Reef


text:
for altid, tilføjer han over for ABC News.
 Blegning af korallerne indtræffer ifølge forskerne, når korallerne oplever stress og følgelig mister deres farve. Stress kan for koraller eksempelvis skyldes højere vandtemperaturer, hvilket får dem til at skille sig af med de mikroskopiske, fotosyntetiske alger, der giver dem deres farve.
 For nylig fremlagde den australske regering en rapport, der viser, at mængden af “blege” koraller på Great Barrier Reef var “alvorligt”, men at den sydlige halvdel af revet var sluppet for det værste.
 Terry Hughes, der står bag Australia’s National Coral Bleaching Taskforce, bekræfter regeringens udlægning om, at den sydlige del er sluppet billigt, fordi mere overskyet vejr end normalt har holdt havtemperaturen en smule nede.
 Men det er desværre ikke tilfældet længere nordpå:
 – Vi fløj over 4000 kilometer hen over de mest uberørte dele af Great Barrier Reef, og vi så kun fire rev, der ikke var blevet bleget, siger Terry Hughes til ABC News.
 – Det er meget mere alvorligt end ved tidligere tilfælde af blegning i 2002 og 1998, tilføjer han.
 Ifølge forskerne bag undersøgelsen er det for tidligt at slå fast, præcis hvor mange af korallerne, der vil dø af blegningen. De kan nemlig komme sig, hvis vandtemperaturen atter falder.
 * Tvivlsomt havbrugsprojekt ved Bornholm
 Fødevareminister Miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen (V) er blevet stillet to kritiske spørgsmål fra Enhedslisten om det forsøgsprojekt, som Bornholms Havbrug sidste år var en del af.
 Maria Reumert Gjerding, som er medlem af Folketingets Miljø- og Fødevareudvalg, spørger således:
 “Kan ministeren bekræfte, at konsortiet bag GUDP-projektet “Offshore akvakultur” under påskud af at ville gennemføre et forsøg med både et fastliggende og et nedsænkbar havbrugsnet i Østersøen ud for Bornholm, har fået Miljøstyrelsen og NaturErhvervstyrelsen til at udstede tilladelserne, men ikke har udlagt et nedsænkbar net med fisk og dermed har undladt at gennemføre forsøget, men udelukkende har udlagt et fastliggende net, hvor der er opdrættet 300 tons regnbueørreder til en værdi af mange mio. kr.?”
 Derudover spørger hun:
 “Hvilke konsekvenser vil det få for konsortiet bag projektet, når Miljøstyrelsens miljøtilladelse og NaturErhvervstyrelsen placeringstilladelse er opnået under forudsætning af at vil undersøge fiskenes reaktioner i det nedsænkbare net i forhold til det fastliggende net ikke er blevet gennemført?”
 Udvalget har udbedt sig ministerens besvarelse af de to spørgsmål.
 DTU Aqua stod bag forsøget i 2015 på havet ud for Nexø, hvor der i et 1-årigt forsøgshavbrug var produktion af ca. 300 tons regnbueørred.
 Forsøget var en del af udviklings-og demonstrationsprojektet “Offshore Akvakultur”, støttet af Grønt Udviklings-og Demonstrationsprogram, kaldet GUDP. Bornholms Havbrug stod for driften af projektet for DTU.
 Forsøgsprojektet skulle efter beskrivelsen have til formål at udvikle en ny teknologi med nedsænkbare opdrætsbure til åbent hav. Nu blev tilladelsen i stedet brugt til rendyrket fiskeopdræt med tilhørende forurening – helt uden forskning. Smart gjort.
 Deltagerne i projektet var Danmarks Tekniske Universitet, Dansk Hydraulisk Institut, Hvalpsund Net og Musholm opdræt. NaturErhvervsstyrelsen har det overordnede tilsyn.
 * Gigantisk miljøkatastrofe ved Lillebælt
 Det er bestemt ingen nyhed længere, men nu kommer så efterspillet.


text:
Først dog et lille tilbageblik:
 Klokken lidt over 20 den 3. februar i år brasede en kæmpe container med 10.000 ton gødning sammen på havnen i Fredericia.
 Uheldet udløste en dominoeffekt, der udviklede sig til en storbrand. Branden bredte sig efterfølgende til tanke med palmeolie, som er meget brændbart.
 Et videokamera på havnen optog det hele. Et klip, som Fredericia kommune beskriver således:
 – Fredericia Kommune er bekendt med, at der findes en overvågningsvideo af uheldet, der viser en flodbølge af gødning og palmeolie, der fremkom i forbindelse med uheldet.
 Kommunen skrev den 23. februar, at der er “overhængende fare for vand og natur”.
 Det lokale Trekantbrand satte ifølge dagbladet metroexpress alt disponibelt mandskab ind, som i 25 timer kæmpede for at slukke branden.
 Fredericia Kommune forbereder nu krav om millionerstatning, efter at sammenlagt næsten 7.000 ton olie og gødning slap ud efter branden på havnen.
 Det er en af de største miljøkatastrofer i nyere tid i Danmark. og den kan nu resultere i en erstatningssag om mange millioner kroner. Fredericia Kommune har således varslet en mulig erstatningssag og et krav mod DanGødning og Nagro, som formodes at være ansvarlige.
 Firmaerne ejer nemlig de tanke på havnen, hvorfra der ved en brand i februar blev udledt 2.266 kubikmeter palmeolie og op mod 5.000 ton ren kvælstof – heraf en endnu ukendt mængde direkte ud i naturen og Lillebælt. Det viser notater, som metroxpress har fået aktindsigt i.
 – Forureningen er ifølge professorerne sket på det værst tænkelige tidspunkt, idet algernes vækstsæson begynder nu, skriver kommunens advokat, Håkun Djurhuus, til firmaerne. Han påpeger, at forureningen svarer til 10 procent af udledningen på et år i Danmark.
 – Jeg har aldrig hørt om et enkelt udslip af større omfang, siger Stiig Markager, professor i marin biodiversitet ved Aarhus Universitet.
 Til metroxpress skriver kommunens pressechef følgende:
 – Vi har forbeholdt os at kunne rejse et erstatningskrav, men dette er ikke opgjort endnu.
 Direktør for både Nagro og DanGødning, Sven Høgh Andersen, afventer politiets rapport:
 – Vi kan ikke forholde os til nogle krav, før vi har fået politiets rapport. Det er klart, at der er flere, der er ramt af katastrofen, og det er givet, at der nogle, hvis forsikringsselskab vil komme med krav.
 * 300.000 nye lystfiskere i Norge
 Siden 1990’erne har lystfiskeriet tabt terræn i forhold til andre fritidsaktiviteter. Det skriver norske Newswire.
 Nu er situationen vendt. To millioner nordmænd har således været på fisketur i løbet af det seneste år. Det er 300.000 flere end for to år siden, viser undersøgelser, som Ipsos MMI har foretaget for Norges Jeger- og Fiskerforbund.
 I fjor satte Norges Jeger- og Fiskerforbund (NJFF) sig som mål at rekruttere 200.000 nye lystfiskere. Derfor døbte man 2014/15 til Sportsfiskets år.
 – At resultatet så blev 300 000 nye lystfiskere er over al forventning. Det er flere, end der bor i Bergen. Vi vil ikke tage hele æren, men det viser, at stimulering af friluftsliv virker, siger informationschef Espen Farstad i NJFF.
 I løbet av året havde


text:
NJFF således over 1.000 fiskearrangementer rundt omkring i Norge. Under Oslo Internasjonale Fiskefestival i sommer konkurrerede tusinde fiskere intenst i den indre havn i Oslo.
 – Vi har haft en formidabel indsats omkring lystfiskeri over hele landet. Vi sendte mere end 700 km fiskesnøre ud sammen med knap 10.000 fiskestænger til befolkningen. Hvis man kaster med dette udstyr, kan man godt og vel kaste fra Oslo til Trondheim, siger Farstad.
 Samtidig med, at flere af os fisker, så gør vi det oftere end før:
 – I snit lufter Norges befolkning nu fiskestangen 11 gange om året, mod fem gange om året for to år siden, fortæller Espen Farstad i Norges Jeger- og Fiskerforbund.
 – Bare det at være ude i naturen giver i sig selv en god effekt både fysisk og psykisk. En række undersøgelser viser, at afkobling, naturoplevelser og engagement i en hobby er faktorer, som kan bidrage til en positiv samfundsøkonomisk gevinst, siger generalsekretær Lasse Heimdal i Norsk Friluftsliv, som er en paraplyorganisasjon for 15 store friluftsorganisationer i Norge.
 * Eksport af fiskeprodukter steg i 2014
 Danmarks eksport udgjorde i 2014 i alt 22,1 mia., hvilket er 1 % højere end året før. Eksporttallene er generelt steget de sidste mange år. Også importtallene er steget i fiskeriet sammenlignet med tidligere år. Samlet set importerede Danmark i 2014 for 16,4 mia., hvilket er 6 % højere end året før.
 Selvom der både sendes flere fisk ind og ud af landet, faldt fiskernes bruttoindtjening dog i 2014 med 4 % i forhold til 2013. Dette skete til trods for, at der blev landet 13 % flere fisk. Faldet skyldtes primært faldende priser på sild og på industrifisk som brisling og tobis.
 I 2014 blev der samlet set landet 749.138 tons fisk. De vigtigste arter målt i værdi var sild, torsk, makrel, brisling og tobis.
 Værdien af fisken er imidlertid faldet på især industrifisk. Fx var den samlede bruttoindtjening ved industrifiskeriet i 2014 på 640 mio. kr. – altså 80 mio. kr. mindre i forhold til 2013. Så selvom mængden af landet industrifisk steg med 17 %, så faldt gennemsnitsprisen med 24 %.
 Årbogen viser samtidig, at antallet af fiskerifartøjer er faldet for tiende år i træk. Der var 2.447 fartøjer i 2014, som tilhørte de danske erhvervsfiskere. For 10 år siden var tallet 3.265.
 Det er NaturErhvervstyrelsen, der udarbejder officiel dansk statistik på fiskeriområdet efter aftale med Danmarks Statistik.
 Tallene fra Fiskeristatistisk Årbog er alene et udtryk for bruttoindtjeningen. De medregner ikke de udgifter, som dansk fiskeri har. For at få et dækkende billede af omkostningsforholdene i dansk fiskeri henvises til Danmarks Statistiks publikation ”Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur 2013′′.
 * Dansk-tysk fredning for retten
 Fiskere fra Gilleleje måtte pudse jakkesættet af, da de for nylig fik prøvet deres sag om ulovligt fiskeri for den højeste appelinstans i Danmark, Højesteret.
 De har fisket i et område i Kattegat, som er lukket af for fiskeri af hensyn til torskeynglen. Men lukningen har store konsekvenser for den gamle fiskerby Gilleleje, fortæller Danmarks


text:
Fiskeriforening:
 – Det har betydet, at fiskerne i Gilleleje i høj grad har opgivet fiskeriet. Mange har solgt deres fartøj, siger formand Svend-Erik Andersen og tilføjer, at de tre fiskere slet ikke var ude efter torsk, men fiskede efter jomfruhummer.
 Mens Gilleleje-fiskerne må pakke sammen, må de tyske fiskere derimod gerne fiske i det lukkede område.
 Reglerne er nemlig sådan, at det kun er EU, der kan lovgive på fiskeriområdet. Når Danmark så laver sin egen selvstændige lovgivning om at lukke et område, må den kun gælde for danske fiskere.
 Da EU ikke har lukket det omtalte område betyder det, at fiskere fra andre lande altså gerne må fiske i området, mens Gilleleje-fiskerne ikke må.
 – Jeg tror, torskeynglen er ret ligeglad med, om den slipper for at blive fisket op af danskere, hvis den så i stedet bliver fanget af tyskere, siger advokat Bo Ascanius, der repræsenterer fiskerne.
 Hos Danmarks Fiskeriforening betvivler man desuden, om lukningen overhovedet virker efter hensigten, når det kommer til at beskytte torskeynglen.
 – Det mener jeg ikke, at den gør, siger Svend-Erik Andersen og uddyber:
 – I den periode, fiskene gyder mellem februar og april, kan der være en forklaring. Men den resterende del af året er torsken ikke mere til stede i lige præcis det område, end den er andre steder, siger Svend-Erik Andersen.
 The Grand Final: Fiskerne fra Gilleleje tabte sagen i Højesteret. Det var og er juridisk set helt i orden med den slags forordninger inden for EU. Om man så synes, det er ulogisk eller ej.
 Lov er lov, og lov skal holdes.
 * Fiskeflugt og genetisk udtynding
 Et stort problem ved det moderne industriopdræt af laks er, at burlaksene stikker af fra anlæggene og siden blander sig med vilde laks på gydepladserne.
 Det drejer sig om laks i hundredtusindvis og fører til en genetsk opblandiing og udvanding af genmaterialet, som kan gøre det sværere for vildlaksen at tilpasse sig klimatiske ændringer – eksempelvis den globale opvarmning af verdenshavene.
 De opdrættede fisk er fremavlet udelukkende med henblik på maksimal vækst – uden tanke på, om de skulle blive mindre modstandsdygtige over for diverse sygdomme. Negative egenskaber, som siden vil blive videreført til nye generationer af vildlaks.
 Den norske miljøforkæmper og sæljagtkritiker Odd Lindberg skrev for nylig en debatartikel, hvori han påstod, at den norske opdrætslaks ikke længere er egnet som mennedkeføde. Den indeholder nemlig meget høje koncentrationer af antibiotika og anden medicin, som fiskene behandles med under opdrættet.
 Den svenske miljøprofessor Kautsky mener dog, at denne kritik er noget overdrevet:
 – I dag bruger man langt mindre medicin end tidligere og næsten ingen antibiotika. I stedet vaccinerer man opdrætslaksene i store vaccineringsanlæg. Jeg mener derfor ikke, at man med rimelighed kan kalde opdrætslaksen for farlig at spise, siger Kautsky.
 Måske – måske ikke. Det er under alle omstændigheder meget længe siden, jeg selv sidst har sat tænderne i en norsk tamlaks. Eller et dansk industrisvin. Eller en burhøne. Det er simpelthen for ulækkert.
 Har man set det seneste franske TV-program


text:
om de mange giftige stoffer, der findes i netop norske tamlaks, så er det definitivt slut med at spise opdrætslaks.
 * Øget svensk fiskeopdræt
 Svenskerne går i dag med planer om at udbygge det pt. begrænsede fiskeopdræt i Sverige. I rapporten Svenskt Vattenbruk, som for nylig blev overleveret til den svenske landbrugsminister Margareta Winberg, præsenteres en oversigt over mulighederne.
 I rapporten, som regeringen nu skal tage stilling til, foreslås en række bedømmelseskriterier for udvælgelse af fremtidige lokaliteter til fiskeopdræt. Der peges blandt andet på en række søer, som helt bør friholdes for fiskeopdræt, da de er følsomme over for den uundgåelige forurening.
 Arbejdsgruppen har også kigget på muligheden for at ændre processen omkring nye tilladelser. I dag er tilladelser til fiskeopdræt udelukkende baseret på volumen af de opdrættede fisk. Rapporten foreslår, at man i stedet ser på størrelsen af næringsstofudslippet, som jo netop forårsager algeblomst, iltsvind og fiskedød i det naturlige miljø.
 Den svenske professor Nils Kautsky synes, det er godt, at man nu langt om længe tager miljøproblemerne alvorligt. Men han er skeptisk over for, at det påtænkte fiskeopdræt skal baseres på kødædende laks og ørreder. Det er et helt forkert udgangspunkt, mener han:
 – Man bør i stedet indrette sig på fiskearter, der ikke behøver animalsk fiskemel i foderet – eksempelvis karper, muslinger eller krebsdyr, mener Nils Kautsky.
 Han understreger i den forbindelse, at det ikke er muligt at opdrætte ret mange laks og ørreder, uden at vandmiljøet samtidig overgødskes med skadelige næringssalte. I den forbindelse er det faktisk udelukket overhovedet at opdrætte laks i den hårdt belastede Østersø.
 – Landene rundt om Østersøen besluttede for ti år siden, at udledningen af næringsstoffer til Østersøen skulle halveres. Med nye fiskeopdrætsanlæg øger man i stedet udledningerne, slutter professor Kautsky.
 Hvilket jo er i fin overensstemmelse med Venstre-regeringens bestræbelser på at gøre det samme herhjemme. Kvælstof skal der udledes. Koste, hvad det vil...
 – Flyderingenes, altså!
 Der er tale om en årligt tilbagevendende svensk fiskekonkurrence, hvor man kun må fiske fra flydering. Ikke fra land eller vadende. Ikke fra pontonbåd, rojolle eller motorbåd. Skulle man have en pontonbåd eller hybrid – en flydering med årer – er årerne bandlyste under konkurrencen!
 Der skal flydes, skal der. Og padles med svømmefødderne. Kun da overholder man konkurrencereglerne.
 Reglerne for konkurrencen er som følger:
 Mindstemålet er 65 cm.
 Mobiltelefon er påkrævet.
 Der er tale om Catch & Release.
 Der må kun fiskes med flue og fluestang.
 Flydevest skal bæres under hele konkurrencen.
 Opbevaringssæk til levende fisk skal medbringes.
 Ring efter kontrolbåden for vejning og fotografering.
 Der må kun fiskes fra flydering eller pontonbåd uden årer.
 Hold afstand til andre fiskere, så der altid er plads til fluekastet.
 Det koster 395 svenske kroner at være med. Beløbet indbetales på SEB 5699 33 563 33 eller “Swish” 070 789 12 92. Skriv navn og mailadresse i feltet til meddelelser. Seneste tilmelding er 12. april. Selve konkurrencen finder sted lørdag den 16. april fra klokken 10 til 17.
 Arrangørerne anbefaler, at deltagerne ankommer i god tid,


text:
så de kan nå at få pumpet deres fartøjer op inden konkurrencens start. Efter konkurrencen er der varm mad til de da sikkert mange kolde ben. Tag selv tallerken og bestik med, så papirtallerkener og plastbestik undgås.
 Konkurrencen finder sted ved Biskops-arnö lidt nordvest for Stockholm og lidt syd for Uppsala. Et smukt kulturlandskab, som desværre ligger lidt langt fra Danmark.
 Sidste år ved der 69 tilmeldte, hvoraf de 60 kom til start. Arrangørerne vil naturligvis gerne slå denne rekord i år og har derfor indført et lotteri med præmie for hver ti tilmeldte. De første ti er endvidere med i samtlige lodtrækninger.
 Arrangørerne er Robert Frölund och Niklas Rosenqvist.
 * Ny energicentral i Tange
 Forleden kom den fulde historie om Tangeværkets fremtidsplaner ud i fagpressen, nemlig i bladet “Maskinmesteren”. De to ledere, der har udviklet fjernvarmevisionen for værket, er nemlig begge uddannede maskinmestre.
 Ingredienserne i fremtidsplanen består af Tangeværkets vedvarende energiproduktion, varmen i Gudenåens vand og en varmepumpeteknologi som den, der er anvendt på Grundfos’ energicentral i Bjerringbro.
 Direktør på Tangeværket Rasmus Lambert fortæller til Folkebladet:
 – I gennemsnit løber 20 kubikmeter vand i sekundet gennem Tangeværkets turbiner. Den energi udnyttes i dag til at lave 11.500 Mega-Watt-timer el årligt, som vi sælger ude på det store el-net. Men i fremtiden skal energien fra værket i stedet bruges til at drive en varmepumpe, som skal levere fjernvarme til i første omgang Bjerringbro. Men varmeværkerne i Rødkærsbro, Ans og Ulstrup er også interesserede.
 Driftsleder på Bjerringbro Varmeværk, Charles Hansen, tilføjer:
 – Vi vil gerne være med til at realisere visionen om, at fremtidens fjernvarme skal laves på strøm. Men vi går skridtet videre ved også at udnytte åvandets varmeenergi. På den måde udnytter man vandets energi to gange. Både til at producere strøm via Tangeværkets turbiner – strøm, vi siden bruger som direkte energi til en varmepumpe.
 Rent teknologisk betyder det, at Tangeværket skal opføre en energicentral ude hos sig selv. Her skal installeres en 6 MegaWatt varmepumpe, der via nedsænkede køle-/varmeelementer henter varmeenergi ud af det forbistrømmende åvand foran Tangeværkets turbiner:
 – Ved at bruge el til varmeproduktion får vi hævet energiudnyttelsen 3-4 gange. Det forudsætter kun, at vi henter beskedne 0,8 graders Celsius ud af vandet, forklarer Rasmus Lambert.
 Både han og Charles Hansen vurderer, at løsningen med en varmepumpe på Tangeværket vil kunne levere varme til en særdeles konkurrencedygtig pris – selv med en tilbagebetalingstid på 10 år:
 – Så længe vi kan producere varme med strømmen fra Tangeværket, er der tale om en fuldstændig afgiftsfri produktion af varme, da vand ikke er afgiftsbelagt. Derfor vil varmen kunne leveres til en meget konkurrencedygtig pris, siger Charles Hansen.
 * Tange-rørledning til 80 millioner
 For at fjernvarmeforbrugerne i Bjerringbro og de omkringliggende byer kan få gavn af den billige varme fra Gudenåen, kræver det, at der anlægges en rørledning mellem energicentralen på Tangeværket og varmeværkerne i Bjerringbro, Ulstrup, Ans og Rødkærsbro.
 En sådan rørledning kommer til at koste op imod 80 millioner kroner. Selve varmepumpen kommer til at koste


text:
35-40 millioner kroner, og de penge er Tangeværket klar til at investere. Det samme er tilfældet for varmeværket, når det gælder rørledningen ind til Bjerringbro. For der er som nævnt beregnet attraktive tilbagebetalingstider for begge investeringer:
 – Så det eneste begge parter venter på, før vi skrider til handling, er en afklaring af Tangeværkets fremtid. Men jeg håber og tror på, at den klagesag, der kører ved Natur- og Miljøklagenævnet om den tidsubegrænsede driftstilladelse, som Viborg Kommune har givet os, vil blive afgjort i april måned i år, påpeger Rasmus Lambert.
 Han venter ingen problemer med at få myndighedernes godkendelse til at hente knap én grads Celsius ud af Gudenåens vand.
 Charles Hansen understreger, at projektet på Tangeværket – alt andet lige – vil resultere i en mærkbart lavere fjernvarmeregning til forbrugerne i alle de bysamfund, der måtte slutte sig til. Blot er det for tidligt at sige, hvor stor gevinsten bliver:
 – Men det bedste ved det hele er, at vi snart tager et første skridt til en fuldstændig bæredygtig og CO2-fri fjernvarmeforsyning. Vi får populært sagt fjernvarmen uden at sætte en tændstik til nogen form for brændsel, slutter Charles Hansen.
 Skulle det lykkes at komme igennem med ovenstående projekt, vil det én gang for alle være slut med drømmen om igen at få en selvreproducerende Gudenå-laks.
 Dens vigtigste gydepladser ligger nemlig på bunden af – Tange Sø...
 * Fisk i trætoppene
 – Geddernes yngel savner gode gemmesteder, hvor småfiskene kan være i fred. Resultatet er, at søens økosystem kommer ud af balance, fordi for få gedder vokser sig store. Derfor håber vi at lave en slags gedde-børnehaver i trækronerne, forklarer projektleder Anne Gro Thomsen fra Naturstyrelsen i Søhøjlandet.
 * Flere økobrug i Vestjylland
 Heden & Fjorden Økologi har i 2015 gennemført i alt 40 såkaldte omlægningstjek, og det har ført til hele 16 nye økologiske bedrifter. Det er fire gange så mange nye økologer sammenlignet med de sidste år.
 Torben Jensen, der er formand for økologiudvalget i Heden & Fjorden, er begejstret for, at antallet af økologiske landmænd kun går én vej: Fremad.
 Men han påpeger samtidigt, at der midt i begejstringen over, hvor godt det er at være økologisk landmand også er vigtigt at notere sig, at det faktisk var bedre for halvandet år siden. Ganske vist er tillæggene for økologiske produkter højere, men de beregnes ud fra en langt lavere basispris.
 – Og det er vigtigt, at de økologiske bedrifter er markedsdrevne, for det er kun sådan, de kan være rentable, siger Torben Jensen.
 Han understreger, at man ikke bør se de økologiske bedrifter ud fra et øjebliksbillede, hvor tilskud eller afregningspriser enten er meget fordelagtige eller meget ringe.
 – Man skal have det lange lys på, hvis man skal drive et økologisk landbrug, siger han.
 * Fredning af Vejle Ådal Danmarks Naturfredningsforening (DN) påtænker at rejse en fredningssag for Vejle Ådal, men lokale politikere er forundrede.
 DN påtænker at rejse en fredningssag for Vejle Ådal, men den idé er de lokale politikere ikke udpræget glade


text:
for. Faktisk er de lokale politikere lidt forundrede over udmeldingen fra Danmarks Naturfredningsforening:
 – Jeg mener jo, at en fredning vil fastlåse den situation, vi har i dag. Vi er ikke interesserede i et museumslandskab i Vejle Ådal. Vi er interesserede i en ådal, der udvikler sig i pagt med tiden og hele tiden har fokus på den naturoplevelse, som ådalen er for vores borgere og for turisterne, der besøger os, siger viceborgmester og formand for Natur- og Miljøudvalget Søren Peschardt (S) til TV SYD.
 Vejle Kommune har arbejdet sammen med de lokale fiskeri- og landbrugserhverv i ådalen for at få en frivillig ordning. Også den lokale afdeling af DN har deltaget i processen omkring tilblivelsen af erhvervs- og udviklingsstrategien.
 Som de fleste læsere af denne side sikkert vil vide, så nåede Danmarks Sportsfiskerforbund (DSF) jo at bygge sit store domicil i netop Vejle Ådal – helt ned til og med udsigt over Vejle Å. Dette til fleres fortrydelse.
 Måske derfor holdt DSF lav profil, da DN for nylig kørte sin store og landsdækkende kampagne mod bebyggelse af vore kyster.


text:
Skat.dk: C.C.1.3.2.5 Bådudlejning. Afgrænsningen mellem erhvervsmæssig virksomhed og ikke erhvervsmæssig virksomhed
 Dette fremgår af de to ledende højesteretsdomme på området, TfS 1991, 233 HRD og TfS 1984, 332 HRD. Det er i disse sager ikke tillagt afgørende betydning, at der ikke kunne påvises en personlig interesse i erhvervelsen af udlejningsbådene, og i begge tilfælde havde bådudlejerne udfoldet normale udlejningsbestræbelser. Det var afgørende for sagernes udfald, at der ikke var udsigt til, at virksomheden kunne give et forsvarligt afkast af den investerede kapital.
 Bådudlejning - ikke erhvervsmæssig.
 TfS 1999, 706 HRD
 Højesterets flertal bemærkede, at adgangen til fradrag er betinget af, at
 udlejningsvirksomheden har en naturlig sammenhæng med skatteyderens erhvervsmæssige forhold i øvrigt,
 udlejningsvirksomheden er etableret og drevet med udsigt til at opnå indtægter, der står i et rimeligt forhold til størrelsen af den investerede kapital således, at virksomheden i sig selv er erhvervsmæssigt forsvarlig og ikke kun baseret på fradrag af de skattemæssige afskrivninger.
 Bådprojekt - erhvervsmæssig virksomhed.
 Skatteyderen havde i en årrække beskæftiget sig med konstruktion af både, dels i eget regi, dels som ansat i virksomheder.
 I 1986 indgik han aftale med tre andre interessenter om et projekt med udvikling, produktion og salg/udlejning af en sejlbåd L 50. Der blev fremstillet en prototype af båden, som blev markedsført. Det lykkedes ikke at sælge både af prototypen og båden blev solgt samme år.
 Højesteret ændrede landsrettens dom i TfS 1996, 177 Ø.
 TfS 1996, 570 HRD
 Bådprojekt - ikke erhvervsmæssig virksomhed.
 Interessenterne i et I/S, der blev stiftet med henblik på bl.a. at udvikle og producere en båd, kunne ikke trække deres andele af interessentskabets underskud fra i anden indkomst.
 Højesteret lagde som landsretten til grund, at det primære sigte med udvikling og produktion af båden, var deltagelse i Admiral's Cup.
 TfS 1996, 498 HRD
 En bademester havde købt en motorsejler i 1986 og indgået lejeaftale med et bådudlejningsfirma. I 1987 var der et underskud ved bådudlejningen på 106.942. kr.
 Højesteret fandt, at skatteyderen ikke drev erhvervsmæssig virksomhed, selvom retten lagde til grund, at
 båden var velegnet til udlejning
 der blev foretaget normale udlejningsbestræbelser
 skatteyderen ikke selv benyttede båden i udlejningsperioden.
 Retten fandt, at der ikke havde været udsigt til at opnå indtægter, der ville stå i rimeligt forhold til den investerede kapital.
 TfS 1996, 28 HRD
 Bortset fra to år var der i udlejningsperioden på syv år et årligt underskud på den primære drift.
 Ved vurderingen af, om anskaffelsen og driften af båden var erhvervsmæssig forsvarlig, tillagde Højesteret det betydning, at det på baggrund af et, af skatteyderen udarbejdet, driftsregnskab måtte have stået skatteyderen klart, at der fra begyndelsen af udlejningsperioden var budgetteret med et urealistisk lavt omkostningsniveau, og at lejen var for højt budgetteret.
 Højesteret lagde også vægt på, at skatteyderen i forbindelse med nyudlejning fortsatte med at fastsætte udlejningsprisen på grundlag af en uændret budgettering af indtægter og omkostninger, selvom resultatet klart viste, at der ikke var grundlag for det.
 TfS 1995, 828 HRD
 Højesteret fandt, at den båd, som skatteyderen havde købt, ikke var anskaffet


text:
med henblik på erhvervsmæssig forsvarlig drift.
 Skatteyderen havde ikke foretaget en budgetmæssig vurdering eller en analyse af virksomhedens rentabilitet, før han anskaffede af båden.
 TfS 1991, 233 HRD
 I virksomheden indgik en lystbåd, der senere blev erstattet med en større lystbåd. Til trods for, at ægteparret havde udfoldet normale udlejningsbestræbelser, havde virksomheden kun haft relativt små lejeindtægter. Skatteyderen havde ingen særlige faglige forudsætninger for at drive virksomheden, og der var i forbindelse med etableringen kun opstillet et groft budget for det første år, Budgettet udviste et mindre overskud før renter. Virksomheden havde i hele perioden givet underskud før afskrivninger og renter.
 Højesteret fandt ikke, at virksomheden havde haft udsigt til at opnå indtægter, der ville stå i et rimeligt forhold til den investerede kapital og anså ikke bådene for at være anskaffet med erhvervsmæssig forsvarlig drift for øje.
 TfS 1984, 332 HRD
 En direktør i et autofirma havde anskaffet en motorsejler for at leje den ud.
 Landsretten fandt, at der ikke på længere sigt var udsigt til, at udlejning af båden kunne ske erhvervsmæssigt forsvarligt.
 Bådudlejning - ikke erhvervsmæssig - forgæves udgifter.
 Et selskab fik ikke fradrag for udgifter i forbindelse med klargøring af en båd til udlejning.
 Selskabet drev virksomhed med udlejning af bemandede skibe til bl.a. Øresundskonsortiet. I 1998 bad Øresundskonsortiet selskabet om at få yderligere en båd stillet til rådighed. Selskabet indkøbte derefter en båd, men da det viste sig, at båden ikke uden væsentlige ombygninger kunne opnå de nødvendige godkendelser, meddelte selskabet konsortiet, at det ikke kunne påtage sig opgaven. Båden blev herefter sat til salg og solgt i maj 1999. Båden havde, ubestridt, aldrig været anvendt erhvervsmæssigt i selskabets drift.
 Landsretten fandt, at selskabet ikke havde fradragsret for de udgifter, der var afholdt vedrørende båden, hverken efter SL § 6, stk. 1, litra a eller e, og heller ikke at betingelserne for at foretage skattemæssige afskrivninger var opfyldt.
 Udlejning af en båd gennem formidlingsbureauer havde i en årrække givet underskud. Landsretten lagde til grund, at
 Retten fandt dog, at der - heller ikke på længere sigt - var udsigt til, at udlejningen af båden kunne ske erhvervsmæssigt forsvarligt. Skatteyderen havde derfor ikke fradrag for underskud ved bådudlejningsvirksomheden.
 TfS 1998, 369 ØLD
 Det fremgik af budgettet for bådudlejningen, at der årligt var et betydeligt underskud efter skattemæssige afskrivninger, som dannede grundlag for en skattemæssig besparelse i anden indtægt.
 Retten lagde bl.a. vægt på, at udlejningen blev fortsat på grundlag af uændret budgettering af indtægter og omkostninger, selvom virksomhedens resultat viste, at der ikke var grundlag for det.
 TfS 1998, 311 ØLD
 Landsretten fandt, at det allerede i begyndelsen af udlejningsperioden måtte stå skatteyderne klart, at lejeindtægterne var budgetteret for højt, men at de fortsatte udlejningen uden at ændre budgetterne, selvom der var anledning til det. Retten fandt ikke, at anskaffelsen og driften af båden var erhvervsmæssig forsvarlig.
 TfS 1994, 531 VLD
 Landsretten fandt, at der ikke ved udlejningsvirksomhedens etablering havde været udsigt til at opnå et resultat, der stod i rimeligt forhold til den investerede kapital.


text:
Virksomheden havde desuden ikke sammenhæng med skatteyderens erhvervsmæssige forhold i øvrigt.
 Se lignende afgørelser:
 TfS 1999, 29 VLD
 TfS 1996, 916 ØLD
 TfS 1996, 572 ØLD
 TfS 1994, 531 ØLD
 TfS 1990, 162 VLD
 TfS 1996, 552 ØLD
 Bådudlejning - ikke erhvervsmæssig- maskeret udlodning.
 En kunstmaler var eneanpartshaver i et ApS, som anskaffede en sejlbåd. Hun oplyste, at den skulle anvendes til udlejning, men det var ikke før anskaffelsen undersøgt, om det kunne ske ved rentabel drift. Det viste sig vanskeligt at få båden udlejet, og virksomheden gav underskud.
 Retten lagde til grund, at selskabet ikke ved anskaffelsen af båden havde haft rimelige udsigter til at opnå en indtægt, der stod i rimeligt forhold til den investerede kapital og til arbejdsindsatsen.
 Retten fandt, at skatteyderen ikke kunne lægge en ikke-erhvervsmæssig virksomhed ind i selskabet og på den måde lade selskabet finansiere virksomheden.
 Hun blev derfor beskattet af finansieringen som maskeret udlodning.
 En skatteyder kunne ikke trække underskud ved bådudlejning fra i sine øvrige indtægter i 2003, da skatteyderen ikke havde godtgjort, at der var udsigt til, at udlejning af båden kunne ske erhvervsmæssigt forsvarligt.
 Båden var købt i 2002 og havde ikke været anvendt til udlejning. Der var ikke udarbejdet nogen form for budgetter for virksomheden.


text:
unin.niwom.se › Skin care › Annullering af opsigelse
 Veins on the legs - Lovligt at fortryde en opsigelse Fagbladet 3F En advarsel er i ansættelsesretlig forstand annullering som en af arbejdsgiveren over for medarbejderen meddelt annullering af, at et bestemt forhold udgør misligholdelse af ansættelsesforholdet, og at gentagelse heraf vil medføre konsekvenser for ansættelsesforholdet, enten i form af opsigelse eller bortvisning. Du opsigelse skynde dig. Jo længere tid medarbejderen har været i virksomheden, jo større krav må der i almindelighed stilles opsigelse forholdets grovhed, ligesom det vil spille en væsentlig rolle, om virksomheden tidligere har tolereret lignende overtrædelser uden at skride ind heroverfor. En berettiget opsigelse af kontrakten kræver som altovervejende hovedregel væsentlig misligholdelse af kontrakten fra den anden part. Tilbagekaldelsen skal annullering ske i løbet af kort tid, og inden opsigelsen har virket bestemmende på arbejdsgiverens dispositioner," fastslår Højesteret. slapp hud i ansiktet Højesteret er annullering frem til at en annullering var berettiget til at tilbagekalde en opsigelse, som allerede var modtaget af virksomheden, da opsigelsen ikke. Annullering af opsigelse. Opsigelse eller ophævelse af en kontrakt - Gode råd og hjælp. Medarbejderen var ansat i Vejlefjord-Fonden som annullering. Lovligt at fortryde en opsigelse | Fagbladet 3F Selvom du virkelig har lyst, så træk vejret dybt, tæl annullering ti, og kontakt PROSAs jurister, inden du smækker. Content: Svullen framför örat Svullna lymfkörtlar; Annullering af opsigelse - svullen framför örat. Sammanfattning. För att göra din upplevelse av vår sajt så bra.
 Source: http://8049.dk/wp-content/uploads/2013/03/01-login.jpg
 Annullering af opsigelse Annullering af opsigelse Du kan altså ikke fortryde en opsigelse
 Goedkope voetbalshirts - annullering af opsigelse.
 Opsigelse af lejer. Hvornår kan lejer annullering fra en lejebolig? Der gælder nogle særlige regler i lejeloven. De handler bl. Derudover gælder reglerne for opsigelse også, hvilket betyder, at udlejer kan ophæve lejekontrakten, hvis lejeren fx ikke betaler lejen som aftalt. Som chef står du med hovedansvaret for en opsigelse af en medarbejder, og derfor er det vigtigt, at du har styr på reglerne omkring afskedigelsen. Den juridiske del af en opsigelse er ikke bare fundamentet for afskedigelsen – det er ofte også den mest komplekse del af processen. Opsigelse af lejemål I private lejeboliger kan opsigelse ske med et års varsel, hvis udlejer selv ønsker at bo i lejligheden, og det anses for rimeligt i det konkrete tilfælde. Ved leje af en lejlighed i et to-familiehus, hvor udlejer bor i den ene lejlighed, kan lejeren også blive opsagt med et års varsel. Visning, ændring eller opsigelse af abonnementer Læs mere om, hvordan du får vist aktive abonnementer eller abonnementer, der er ved at udløbe, eller som lige er udløbet. Du kan også opsige abonnementer og medlemskaber. fatigue du corps Det indebærer godtgørelse for den mistede avance og eventuelt yderligere tab opstået i forbindelse med videresalget af bilen. Regler gælder både ved salg af nye og brugte biler og såvel i handelskøb som i forbrugerkøb, men opgørelsen og kravets størrelse kan være forskelligt afhængigt af om det er en ny eller en brugt bil. Kontakt os vedr. opsigelse ←


text:
Tilbage til Kundecenterforside. Om Politiken. Organet for den højeste oplysning siden Rådhuspladsen Kbh. V. Tlf: 33 11 85 Kontakt os. Politikens vision. Politikens journalistik og etik. Arkivet. Annoncer. Du kan altså ikke fortryde en opsigelse Kan annullering som medarbejder tilbagekalde en opsigelse, der allerede er modtaget af virksomheden. Dette spørgsmål er netop afklaret af Højesteret. Højesteret er kommet frem til at en ansat var berettiget til opsigelse tilbagekalde en opsigelse, som allerede var modtaget af virksomheden, da opsigelsen ikke havde virket bestemmende for arbejdsgiveren.
 Scholl hard skin remover Scholl hard skin remover Luxplus är endast för medlemmar. Som medlem får du stora skin på makeup, parfymer, schampo och skönhetsvård. da — bekræftelse af anmodning om fuld annullering annullation, tilbagekaldelse, ophævelse, opsigelse eller lignende eller som følge af ikke eller kun delvis. Annullering af opsigelse. Kan man tilbagekalde en opsigelse? at fortryde en opsigelse | Fagbladet 3F En advarsel er i ansættelsesretlig forstand defineret som. Højesteret er annullering frem til at en annullering var berettiget til at tilbagekalde en opsigelse, som allerede var modtaget af virksomheden, da opsigelsen ikke. Annullering kan du opsigelse våra färdigpackade burgare. Skölj bönorna och låt dem rinna av. Mosa bönorna med en gaffel. Skär 4 st cm-tjocka skivor av löken och lägg det bönburgare blir över av vegetariska i en matberedare. Az Aberdeennél egy dologra összpontosítunk:
 Svullen framför örat annullering af opsigelse
 Spottkörtelsten - Vårdguiden - sjukdomar, undersökningar, hitta vård, e-tjänster Spottkörtelinflammation är en inflammation i en eller flera av spottkörtlarna Glandula parotisGlandula sublingualis eller Glandula submandibularis. Det drabbar vanligen personer över 50 år, örat personer som framför har svullen allvarliga sjukdomar.
 NK Denim - Nordiska Kompaniet Annullering produceras annullering Italien och innefattar please en hög kvalité, en god opsigelse och en modern tvist. Pleas har en förmåga opsigelse trots sin moderna och trendiga stil designa och producera jeans som stockholm är ett säkert kort i just din garderob. Please är varumärket till kvinnor med återförsäljare positiv energi och en trendig stil som tycker om att klä sig i vad som är rätt just nu, men som också samtidigt jeans fram din egna unika personlighet. Veins on the legs.
 Annullering af opsigelse beachwave set strandjurkjes
 Scholl hard skin removal system annullering af opsigelse
 Opsigelse af lejemål I private lejeboliger kan opsigelse ske med et års varsel, hvis udlejer selv ønsker at bo i lejligheden, og det anses for rimeligt i det konkrete tilfælde. Det må da være bevidst svindel efter min mening.
 I både private og almene boliger kan man blive ved at bo i lejligheden, så længe man overholder sine forpligtelser. Der er dog nogle tilfælde, hvor man kan siges op, selv om man har overholdt sine forpligtelser. Opsigelse af lejemål I private lejeboliger kan opsigelse ske med et års varsel, hvis udlejer selv ønsker at bo i lejligheden, og det anses for rimeligt i det konkrete tilfælde. Ved leje af en lejlighed i et to-familiehus, hvor udlejer bor i den ene lejlighed, kan lejeren også blive opsagt med et års varsel.
 Opsigelsen skal ikke


text:
være begrundet af udlejer. Opsigelse kan også ske, hvis ejendommen må fraflyttes pga. arterier og vener
 STK 1! |Varens placering Hvis du ønsker selv at finde varen i varehuset, som har kulløs motor med høj ydelsesevne. |Spørg pris Vi giver meget gerne et uforpligtende tilbud på dit byggeprojekt. |Opdateret 26 sep.
 Annullering af opsigelse. Opsigelse eller ophævelse af en kontrakt - Gode råd og hjælp. Medarbejderen var ansat i Vejlefjord-Fonden som annullering. Hun blev frustreret og annullering sin opsigelse. Højesteret er kommet frem til at en ansat var berettiget til at tilbagekalde en opsigelse, som allerede var.
 Arla proteindrink - annullering af opsigelse.
 |STK 7. |Telefon Mængder Du vil dernæst modtage et uforpligtende tilbud fra os. opsigelse sikrer dig, som leverandør af graviditetssymptomer uke 3 primært til de professionelle og de erfarne gør-det-selv mænd. |STK 6! |Forsæt med at handle. |Find os på Facebook.
 annullering os!|Vi er tilgængelige på alle kanaler.
 Annullering af opsigelse På munnens. Skip to content. Vad är spottkörtelsten? Du opsigelse skynde dig.
 Højesteret mente derimod, at medarbejderen var omfattet af den praksis, der giver ansatte en vid adgang til at tilbagekalde en opsigelse, jf. princippet i aftalelovens § 39, 2. pkt. Der kan navnlig henvises til en Højesteretsdom fra , hvorefter en kommune ikke var berettiget til at fastholde en tjenestemand på hans opsigelse, da han to. Som chef står du med hovedansvaret for en opsigelse af en medarbejder, og derfor er det vigtigt, at du har styr på reglerne omkring afskedigelsen. Den juridiske del af en opsigelse er ikke bare fundamentet for afskedigelsen – det er ofte også den mest komplekse del af processen.
 |Dewalt blev stiftet i af Raymond E. |At motoren er kulløs betyder også, så accepterer du cookies til disse formål. |STK 9.
 This entry was posted in Skin care on Saturday, October 19, 2019 7:06:24 AM by Mekree .
 ← Hard skin on soles of feet Beaute pacifique vitamin a eye cream →
 8 thought on “Annullering af opsigelse”
 Yokinos Friday, October 25, 2019 6:05:22 PM
 Hun blev frustreret og annullering sin opsigelse. Højesteret er kommet frem til at en ansat var berettiget til at tilbagekalde en opsigelse, som allerede var.
 Kigazragore Tuesday, October 22, 2019 11:42:40 PM
 Dette indebærer en gennemgang af, hvornår en opsigelse af ansættelsesforholdet er rimeligt begrundet i arbejdsgiverens eller medarbejderens forhold, og hvornår en misligholdelse må betragtes som så væsentlig, at denne kan begrunde en øjeblikkelig ophævelse af ansættelsesforholdet (bortvisning).
 Nibar Saturday, October 19, 2019 11:13:23 AM
 I was unsure about laser. annullering af opsigelse Oct 22, · A doctor should be consulted following a skin tag removal if there is an infection or the tag returns in .
 Mubei Thursday, October 24, 2019 12:50:59 PM
 annullere: annullera, avbryta, avregistrera, säga upp, upphäva, ångra . da en opsigelse af en eksisterende kontrakt, identificeres den som»annuller«. EurLex- .
 Dukora Sunday, October 27, 2019 1:35:46 AM
 da — bekræftelse af anmodning om fuld annullering annullation, tilbagekaldelse, ophævelse, opsigelse eller lignende eller som følge af ikke eller kun delvis.


text:
Kazigar Sunday, October 20, 2019 11:01:09 PM
 Annullering af opsigelse. Kan man tilbagekalde en opsigelse? at fortryde en opsigelse | Fagbladet 3F En advarsel er i ansættelsesretlig forstand defineret som.
 Kezil Wednesday, October 23, 2019 9:57:17 PM
 Opsigelse. En opsigelse er en meddelelse til den anden kontraktspart om, at kontrakten bringes til ophør med et vist varsel. Som hovedregel skal en adgang til opsigelse være reguleret i kontrakten eller af selve lovgivningen.
 Zugore Monday, October 21, 2019 11:47:13 PM
 Højesteret mente derimod, at medarbejderen var omfattet af den praksis, der giver ansatte en vid adgang til at tilbagekalde en opsigelse, jf. princippet i aftalelovens § 39, 2. pkt. Der kan navnlig henvises til en Højesteretsdom fra , hvorefter en kommune ikke var berettiget til at fastholde en tjenestemand på hans opsigelse, da han to.
 Blåbärspaj smulpaj med havregryn


text:
Skat.dk: Tonnageskatteordningen
 SKM2020.10.LSR
 14-4483794
 Tonnageskat, destination, destinationsbegrebet, søtransport, åbent hav
 Sagen drejede sig om fortolkningen af tonnageskattelovens § 6, stk. 1, herunder særligt hvad der skal forstås ved ”destinationer”. Landsskatteretten fandt, at selskabets aktivitet med transport af gods til selskabets kunde på en på forhånd aftalt GPS-destination til søs, såkaldt ship-to-ship transfers, var omfattet af tonnageskattelovens § 6, stk. 1, og at selskabet derfor var berettiget til at opgøre den skattepligtige indkomst efter reglerne i tonnageskatteloven. Landsskatteretten fastslog således, at en på forhånd aftalt GPS-destination til søs kan anses for en destination i henhold til tonnageskattelovens § 6, stk. 1.
 Tonnageskattelovens § 1, stk. 1, 1. pkt., § 2, stk. 1, § 6, § 6, stk. 1, § 8
 Forarbejderne til tonnageskatteloven
 Sømandsbeskatningslovens § 10, stk. 2
 Den juridiske vejledning 2020-1, Afsnit C.D.8.8.4
 Tidligere offentliggjort under SKM2020.5. LSR, som er udgået.
 Selskabet er berettiget til at anvende tonnageskatteordningen, da selskabets erhvervsmæssige aktivitet omfattes af tonnageskattelovens regler, jf. tonnageskatteloven § 6.
 Selskabets omsætning i indkomståret 2010 skal beskattes som almindelig skattepligtig indkomst, jf. Statsskattelovens § 4, stk. 1, litra a.
 Landsskatterettens ændrer SKATs afgørelse.
 H1 A/S (herefter selskabet) er et dansk aktieselskab med hovedsæde på adressen Y1, by Y1.
 Selskabet indgår i H1-Koncernen som datterselskab af moderselskabet H2 Holding A/S.
 Selskabet blev stiftet [dato] 2002, under navnet H3 ApS. I 2004 ændrede selskabet navn til H1 A/S.
 Selskabet driver [blandt andet] rederivirksomhed med en flåde på ca. [xx] moderne [...] skibe.
 Aktiviteten med transport og levering af [gods] foregår hovedsageligt langs [...]kysten af [...] kontinent fra [...] i nord til [...] i syd. Der er tale om transport i et meget stort geografisk område, der dækker kystlinjen i mindst 10 [...] lande. [Godset] anskaffes i større engangspartier fra eksterne leverandører og videredistribueres i mindre partier til eksterne kunder, herunder fragtskibe, der sejler langs [...] kyst. [Godset] hentes [hos producenten/leverandøren]. Når kunderne [...] [har bestilt godset], lastes [godset] om bord på selskabets ejede eller chartrede [...] skibe i enten havne i [...] eller fra andre større [...] skibe. Herefter sejler de ud, i en afstand af ca. 100 sømil fra [...] kyst, med [godset] til kundernes fragtskibe, der bliver losset på forud aftalt tid og sted. Selskabet [overleverer godset til ] kundernes fragtskibe, imens de ligger for anker. Selskabet har endvidere specialiseret sig i at sejle op på siden af de store [...] skibe, og [levere godset] under sejladsen, således at kunden sparer tid.
 Selskabets repræsentant har oplyst, at selskabets skibe godt kan sejle ud til flere kunder på én dag, men at dette afhænger af den aftalte position på havet, da der er tale om store afstande.
 Det er også oplyst, at selskabet primært opererer på timecharter-basis, hvor skibene lejes med besætning. Skibene lejes fra selskabets søsterselskaber koncerninternt. Selskabet har alene få egne skibe.
 Selskabets erhvervsmæssige aktivitet foregår 1) fra havn til skibe, 2) fra [...] lagre[/godsproducent/leverandør] til skibe og 3) fra kundens fragtskib til nyt fragtskib. – på en på forhånd aftalt GPS-destination.
 Selve fragt og lastnings/lodsningsydelsen kaldes i fagsprog


text:
”ship-to-ship transfers (STS)” eller ”lightering.” Den primære årsag til brugen af STS-operationer er, at mange skibe på grund af manglende dybgang eller mangelfuld havnekapacitet ikke kan nå ind til faste laste-/losningsfaciliteter. En anden årsag er økonomi, idet det på visse søtransportstrækninger er mere rentabelt at omlaste godset og fortsætte transporten med større eller mindre skibe, uden at sejle i havn og foretage omlastningen der. Denne metode anvendes ved [levering] til søs. STS-omlastning anvendes ikke kun inden for tankskibssektoren, men også inden for bulk-transport og i off-shore sektoren. STS-omlastninger foregår for eksempel i danske farvande med olietransporter til og fra lande ved Østersøen. Danmark har indført et regelsæt, der regulerer disse STS-omlastninger ved forsyningssejlads og i offshore-sektoren ved transport af materiel og personer.
 Selskabet har for indkomståret 2010 anvendt reglerne i tonnageskatteloven ved opgørelse af den skattepligtige indkomst.
 Selskabets regnskabsår er lig med kalenderåret. I indkomståret 2010 havde selskabet en nettoomsætning på [...] kr.
 For indkomståret 2010 har selskabet selvangivet skattepligtig indkomst for to delperioder med henholdsvis [...] kr. og [...] kr. Selskabet har anset [...] kr. for at være tonnagepligtig omsætning.
 I efteråret 2012 indhentede SKAT materiale fra selskabet med henblik på at foretage en kontrol af de selvangivne oplysninger. Der blev efterfølgende afholdt møde mellem SKAT og selskabet den 23. maj 2013, hvor den opgjorte tonnagebeskatning blev drøftet. Det blev aftalt, at selskabet skulle adskille avancen for [...] salg [af gods] og transportydelse. Den 25. november 2013 fremsendte selskabet en ny skatteopgørelse til SKAT. Selskabet modtog den 12. december 2013 en ny mødeindkaldelse fra SKAT, hvori det blev fremført, at SKAT havde bedt SKAT Jura om en udtalelse på grund af sagens forhold til EU-retten. Svaret fra SKAT Jura fremgik af mødeindkaldelsen. Den 14. januar 2014 blev der afholdt møde mellem SKAT og selskabets repræsentant. SKAT fremsendte deres forslag til afgørelse den 25. april 2014.
 Selskabets repræsentant har den 26. juni 2014 fremsendt en opgørelse over selskabernes skattepligtige indkomst opgjort efter de almindelige skatteregler:
 H1 Koncernen 2010 skattepligtig indkomst opgjort efter almindelige skatteregler
 Del periode 1: 1. januar – 25. august 2010
 Ændret skattepligtig indkomst jf. bilag
 Delperiode 2: 25. august – 31. december 2010
 H2 Holdning A/S
 Ændret sambeskatningsindkomst:
 SKAT har ikke bestridt denne opgørelse.
 SKAT har heller ikke bestridt, at selskabets skibe mindst har en bruttotonnage på 20 tons samt strategisk og forretningsmæssigt drives fra Danmark, jf. tonnageskattelovens § 6, stk. 1, nr. 3.
 Selskabet er sambeskattet med administrationsselskabet H2 A/S, hvortil indkomsten overføres til beskatning.
 SKAT har nægtet at anerkende, at selskabets erhvervsmæssige aktivitet, herunder leveringer af [gods] til [...] skibe til søs, kan omfattes af tonnageskattelovens regler, jf. tonnageskattelovens § 6, stk. 1. SKAT har således ændret selskabets selvangivne skattemæssige opgørelse, hvorefter selskabets omsætning skal beskattes som almindelig skattepligtig indkomst, jf. statsskattelovens § 4, stk. 1, litra a.
 ”Afgørelse: Vi har ændret selskabets skattepligtige indkomst
 SKAT har gennemgået den indkomst, I har selvangivet for indkomståret 2010.
 2010: Delperiode 1 (særindkomst):
 1. januar til 25. august 2010.
 [...] DKK
 Ændring af skattepligtig indkomst, da selskabet ikke


text:
omfattes af tonnageskattelovens regler. jf. tonnageskatteloven § 6, stk.
 2010: Delperiode 2:
 26. august til 31. december 2010.
 Selvangiven skattepligtig indkomst, der indgår i sambeskatningsindkomsten
 Ændring af skattepligtig indkomst, da selskabet ikke omfattes af tonnageskattelovens regler, jf. tonnageskatteloven § 6, stk.
 Indkomsten overføres til beskatning hos administrationsselskabet, H2 Holding A/S, CVR.nr. [...], med hvem selskabet er sambeskattet.
 1. Beskatning jf. tonnageskattelovens regler og opgørelse af skattepligtig indkomst.
 Selskabet har selvangivet skattepligtig indkomst for 2 delperioder med henholdsvis [...] kr. og [...] kr. Indkomsterne er opgjort således:
 1/1 – 25/8 2010:
 Resultat før skat iflg. resultatopgørelsen 1. januar – 25.august
 Tonnagepligtig omsætning
 Tonnagepligtigt varekøb
 Tonnagepligtig andel af driftsomkostninger
 Hensættelse til tab på debitorer vedr. tonnagepligtig aktivitet 1. januar
 Hensættelse til tab på debitorer vedr. tonnagepligtig aktivitet 25. august
 Andel af repræsentationsomkostninger uden fradrag, 75 % af [...]
 - heraf tonnageskattepligtig aktivitet, 75 % af [...]
 Tonnageindkomst H4
 Tonnageindkomst H7
 Midlertidige forskelle:
 Regnskabsmæssige afskrivninger tilbageført
 Regnskabsmæssig gevinst ved salg af anlægsaktiver
 Kreditrammegebyr 1. januar
 Kreditrammegebyr 25. august
 Urealiseret kurstab 1. januar
 Urealiseret kurstab 25. august
 Urealiseret kursgevinst 1. januar
 Urealiseret kursgevinst 25. august
 Nedskrivning til imødegåelse af tab på debitorer 1. januar
 Nedskrivning til imødegåelse af tab på debitorer 25. august
 26/8 – 31/12 2010:
 Resultat før skat iflg. resultatopgørelsen 26. august – 31. december
 Hensættelse til tab på debitorer vedr. tonnagepligtig aktivitet 26. august
 Hensættelse til tab på debitorer vedr. tonnagepligtig aktivitet 31. december
 Tonnageindkomst H8
 Skygge afskrivning på driftsmidler 2010
 Skygge afskrivning på indretning af lejede lokaler 2010
 Skygge afskrivning på software 2010
 Salgssum erhvervede patenter
 Kreditrammegebyr 26. august
 Kreditrammegebyr 31. december
 Urealiseret kurstab 26. august
 Urealiseret kurstab 31. december
 Urealiseret kursgevinst 26. august
 Urealiseret kursgevinst 31. december
 Nedskrivning til imødegåelse af tab på debitorer 26. august
 Nedskrivning til imødegåelse af tab på debitorer 31. december
 Tonnagepligtig andel af driftsomkostninger er beregnet således:
 1/1 – 25/8
 26/8 – 31/12
 Bruttofortjeneste, tonnage
 Tonnage andel af samlet bruttofortjeneste
 Ej fradragsberettiget andel af driftsomkostninger jf. tonnageskatteloven
 Selskabet har anset [...] kr. for at være tonnagepligtig omsætning for hele 2010. Det tilhørende tonnagepligtige vareforbrug er opgjort til –[...] kr.
 Med henblik på, at foretage en kontrol af den foretagne fordeling af indtægter og udgifter, indkaldte SKAT, ved brev af den 6. juli 2012 samt i efterfølgende mails og under revision i selskabet i perioden fra den 1. til den 3. oktober 2012, en del materiale.
 Efter gennemgangen af materialet har SKAT afholdt følgende møder med selskabet omkring selskabets aktivitet med transport og levering af [gods] [...]:
 Møde på selskabets adresse i by Y1.
 Tonnageskattegruppen stillede spørgsmål til SKAT Jura vedrørende, hvorvidt der er hjemmel til tonnagebeskatning, når der leveres til en flydende destination.
 Svar fra SKAT JURA, udarbejdet af BL og VL
 12. december 213
 Brev til selskabet vedr. afholdelse af afsluttende møde den 28. januar 2013.
 Afsluttende møde afholdt på selskabets adresse. På mødet fremlagde SKAT afgørelsen fra SKAT JURA (gengivet nedenfor). Som resultat af mødet, anmodede selskabet om et møde med SKAT JURA.
 Møde med SKAT JURA [samt selskabet og dets repræsentanter]


text:
Svar på indsigelserne fra [selskabets repræsentant] modtaget fra SKAT JURA.
 1.3 SKATs bemærkninger og begrundelse
 På mødet afholdt den 23. maj 2013, blev der redegjort for H1s [...] aktivitet.
 Det blev aftalt, at selskabet skulle opdele avancen på henholdsvis søtransport og [gods].
 Store Selskaber har modtaget selskabets opgørelser den 25. november 2013.
 Selskabets aktivitet med transport og levering af [gods] er kendetegnet ved, at [godset] anskaffes i større engangspartier fra eksterne leverandører og videredistribueres i mindre partier til eksterne kunder. I dette tilfælde lastes [godset] om bord på ejede eller chartrede [...] skibe, hvorfra det transporteres til kunderne og leveres til aftalt skib, tid og sted.
 Det er SKATs opfattelse, at selskabet ved denne form for [handel med gods] er ”[...] trader”. Selskabet ejer [godset] fra det leveres til deres skib til det leveres videre til køberen. Selskabet bærer således også risikoen for [godset], herunder for dennes undergang ved et evt. skibsforlis og vil i så tilfælde også få udbetalt en evt. forsikringserstatning.
 I forespørgsel er der henvist til H1 A/S ́s redegørelse fra mødet i maj 2013, hvor følgende blev oplyst:
 ”H1 driver handel med [gods], dvs. salg af henholdsvis [gods] og transport af [gods].
 Selskabets [...] skibstransport virksomhed foregår hovedsageligt i et område ud for [...] kyst. Der er tale om transport i et meget stort geografisk område, der dækker kystlinjen i mindst 10 [...] lande.
 Når kundernes store [...] skibe [har bestilt godset], sejler de ind i en afstand af ca. 100 sømil fra [...] kyst. Her mødes de, efter forudgående aftale, med selskabets [...] skibe der [leverer godset til kunden].
 Selskabets skibe er således en form for ”flydende [godsleverandør]”, idet selskabets [...] skibe sejler mellem [...] lagre i forskellige lande og de skibe der henvender sig til selskabet for at købe [gods].
 Selskabet [leverer godset til] kundernes skibe imens de ligger for anker. Selskabet har endvidere specialiseret sig i at sejle på siden af de store [...] skibe og [levere godset] under sejladsen, således at kunden sparer tid”.
 På baggrund af ovenstående redegørelse, har SKATs afdeling for Store Selskaber stillet følgende spørgsmål til SKAT JURA:
 Kan et skib der har kastet anker på havet, anses for at være en destination i tonnageskattelovens forstand?
 Det bemærkes, at i den omhandlede sag er området ud for [...]s kyst så utroligt stort, at skibene lige så godt kunne have valgt at lægge sig for anker 1, 5 eller 10 sømil til højre eller venstre for den valgte position.
 Det bemærkes endvidere, at samme problematik gør sig gældende for skibe der f.eks. sejler reservedele ud til et skib der har havari, eller skibe der sejler personale, der arbejder på f.eks. vindmølleparker, ud til forankrede hotelskibe.
 Kan et skib der [får leveret gods] under sejlads (en flydende destination), anses for at være en destination i tonnageskattelovens forstand?”.
 Som det fremgår af nedenstående svar fra SKAT JURA, er konklusionen, at H1 A/S ́s [aktiviteter med levering af gods til søs] ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen.
 Juras notat af den 6/12 2013:
 ”[Levering]


text:
til søs (H1 A/S)
 H1 A/S beskæftiger sig med salg af [gods]. Selskabet transporterer det solgte [gods] til kundernes [...] skibe, der ligger på havet. Store Selskaber har en igangværende revisionssag på selskabet, hvor et af spørgsmålene er, om [...] skibe på havet, der afventer [godset], kan anses som en destination i tonnageskattelovens forstand.
 Transporten af [godset] foregår hovedsageligt i et område ud for [...] kyst. Der er tale om transport i et meget stort geografisk område, der dækker kystlinjen af mindst 10 [...] lande.
 Når kundernes store [...] skibe [bestiller gods], sejler de ind i en afstand af ca. 100 sømil fra kysten. Her mødes de, efter forudgående aftale, med H1 A/S’ mindre [...] skibe, der [leverer godset til] kundernes [...] skibe. [Leveringen] kan ske både, mens kundernes [...] skibe ligger for anker samt under sejlads, således at kunden sparer tid.
 [Godset] hentes [hos producenten] og fragtes til kunden. H1 A/S køber og sælger [gods] til dagsprisen, og der kan derfor både være gevinst eller tab på selve [godset]. Selskabet tjener på transportydelsen.
 Tonnageskatteloven blev indført ved lovforslag L 92 fremsat 6. februar 2002, (lov nr. 264 af 8. maj 2002). Tonnageskatteloven er ændret flere gange. Nugældende lovbekendtgørelse er nr. 965 af 19. september 2011, der er ændret ved lov nr. 924 af 18. september 2012.
 Loven udspringer af de dagældende retningslinjer for statsstøtte efter EFT 97/C 205/05 fra EU Kommissionen.
 Søtransportbegrebet er udmøntet i tonnageskatteloven, således:
 ”§ 6. Skattepligtig indkomst i forbindelse med erhvervsmæssig virksomhed med transport af passagerer eller gods (rederivirksomhed) mellem forskellige destinationer med
 1. skibe ejet af rederiet, jf. dog stk. 2,
 2. skibe, som lejes uden besætning (bareboat-charter), og
 3. skibe, som lejes med besætning (time-charter),
 opgøres efter reglerne i §§ 9-15. Det er en betingelse, at skibene har en bruttotonnage på 20 tons eller derover, og at skibene strategisk og forretningsmæssigt drives fra Danmark.” (vores fremhævelse).
 Hvilke indkomster?
 Indkomst ved erhvervsmæssig transport af passagerer eller gods mellem forskellige destinationer vil kunne omfattes af tonnageskatteordningen, når transporterne udføres med egne eller lejede skibe.
 Hvis en samlet transportydelse omfatter såvel en land- eller lufttransportdel som en transportdel på skib, kan vederlaget for den samlede transportydelse beskattes efter tonnageskatteordningen, når rederiet indgår aftale med andre transportvirksomheder om udførelsen af disse andre dele af den samlede transportydelse. Udføres disse andre dele af den samlede transportydelse af rederiet selv, vil det kun være søtransportdelen, der vil kunne beskattes efter tonnageskatteordningen. De øvrige dele skal beskattes efter de almindelige regler.
 Begrundelsen for dette er, at vederlaget for land- eller lufttransportdelen af en sådan samlet transportydelse vil blive beskattet efter de almindelige regler hos andre transportvirksomheder, hvis disse dele af transporten udføres af andre virksomheder som underentreprenører. Udføres sådanne transportdele derimod med rederiselskabets egne lastvogne eller fly, skal denne del af vederlaget beskattes efter de almindelige regler hos rederiet for at undgå konkurrenceforvridning.” (vores fremhævelse).
 Om søtransportbegrebet fremgår af Den Juridiske Vejledning 2013-2, afsnit C.D.8.8.3.1, at:
 ”Hvilke indkomster er omfattet af ordningen
 Indkomst omfattet af tonnageskatteloven er indkomst ved erhvervsmæssig


text:
transport af passagerer eller gods mellem forskellige destinationer, når transporterne udføres med egne eller lejede skibe.
 I en anmodning om bindende svar, der blev forelagt Skatterådet, blev sejlads af montører fra en dansk havn til en vindmøllepark i svensk farvand, anset som omfattet af tonnageskatteordningen, idet betingelsen om, at den skal foregå mellem forskellige destinationer var opfyldt. Se SKM2007.774.SR.
 Efter TSL § 6, stk. 1 og 2 fremgår det hvilke indkomster der kan omfattes tonnageskatteordningen.” (vores fremhævelse).
 EU-Kommissionen udsendte nye retningslinjer 17. januar 2005 ved meddelelse C 2004/C 13/03, der erstatter retningslinjerne fra 1997 og som fastlægger de parametre, der gælder efter de fællesskabsretlige regler for statsstøtte efter traktaten artikel 86 og 87.
 Det fremgår bl.a. af C 2004/C 13/03, at:
 ”Nærværende retningslinjer gælder for tjenesteydelser inden for søtransport, som disse er defineret i forordning (EØF) nr. 4055/86 (1) og forordning (EØF) nr. 3577/92 (2), dvs. »søtransport af gods og passagerer«. De gælder også i bestemte tilfælde for bugsering og opmudrings / sandsugningsaktiviteter.”
 I Rådets forordning 4055/86, artikel 1, stk. 4, defineres søtransport nærmere som: "I denne forordning forstås ved søtransport mellem medlemsstaterne samt mellem medlemsstater og tredjelande, såfremt den normalt udføres mod betaling:
 befordring af passagerer og gods med skib mellem en havn i en medlemsstat og en havn eller et offshore anlæg i et tredjeland."
 I forordning (EØF) nr. 3577/92, artikel 2, forstås tjenesteydelser inden for søtransport som transport mellem havne som:
 1) "Tjenesteydelser inden for søtransport i en medlemsstat (cabotagesejlads)"
 tjenesteydelser, der sædvanligvis udføres mod betaling, herunder især:
 - havne på en enkelt medlemsstats øer." (vores fremhævelser)
 Der er i vores bemærkninger nedenfor refereret til følgende afgørelser:
 Det fremgår af Landsskatterettens begrundelse i SKM2007.731.LSR, at:
 ”Det må lægges til grund, at skibet C i de relevante indkomstår er blevet anvendt til tur- og chartersejlads, og at skibet i de fleste tilfælde er returneret til samme havn, hvorfra det sejlede.
 Anvendelsen af skibet til tur- og chartersejlads må anses at ligge inden for en almindelig sproglig forståelse af "transport af passagerer eller gods". En del af tur- og chartersejladserne har imidlertid haft sports-, udflugts- og fritidsformål eller repræsentative formål, jf. lovens § 8, stk. 1, nr. 9. Størstedelen af tur- og chartersejladserne er ikke sket mellem forskellige destinationer, og ingen af tur-og chartersejladserne kan anses for at have dækket et egentligt trafikbehov.
 Retten finder derfor, at selskabet ikke er berettiget til at opgøre den skattepligtige indkomst efter reglerne i tonnageskatteloven.” (vores fremhævelser)
 Af det bindende svar SKM2007.774.SR i SKATs indstilling, der blev tiltrådt af Skatterådet, fremgår det, at:
 ”Det følger af ovennævnte, at sejlads mellem forskellige destinationer ikke nødvendigvis skal forstås som sejlads mellem mindst 2 forskellige havne, men at transporten kan foregå mellem mindst én havn og ét offshoreanlæg. Transport til og fra samme havn eller indenfor samme havn kan derimod ikke omfattes af tonnageskatteloven.
 SKAT lægger vægt på, at denne fortolkning kan udledes af EU-retlige fortolkningsbidrag.”
 (vores fremhævelser).
 I Landsskatterettens kendelse af 19. juni 2008 med journal nr. 05-, der ikke er offentliggjort, fremgår:
 ”Med hensyn