text:
blev afhørt som vidne i sagen, fandt ØL, at BR burde have undersøgt, om yderligere oplysninger, herunder bevisførelse, burde have været tilvejebragt, og givet T lejlighed til at komme med sine bemærkninger hertil, jf. RPL § 898, stk. 2. Retsbogen indeholdt heller ikke oplysninger til belysning af det passerede. På denne baggrund fandt ØL det rettest, at dommen blev ophævet, og at sagen blev hjemvist til fornyet behandling, jf. RPL § 925, stk. 1, sammenholdt med § 927, stk. 1, nr. 2.
 UfR 2010.2800 ØLK: I en sag ved Retten i Nykøbing Falster var der begrundet mistanke om, at T havde gjort sig skyldig i overtrædelse af STRFL § 192a og § 252, ved at have affyret et skud mod B. Herefter bestemte BR, at T skulle mentalundersøges. Denne afgørelse blev imidlertid hjemvist til fornyet behandling, da der forelå sagsbehandlingsfejl. RPL § 809, stk. 1, forudsatte, at T var til stede, og at T skulle have adgang til at udtale sig om sin holdning til en begæring om mentalundersøgelse. Det fulgte endvidere af RPL § 810, at T skulle spørges om, hvorvidt han samtykkede i, at der søgtes tilvejebragt oplysninger om hans personlige forhold ved henvendelse til hans pårørende eller andre personer til brug for mentalundersøgelsen. T's forsvarer havde endvidere krav på underretning om ethvert retsmøde og adgang til at være til stede i sådanne møder, jf. RPL § 748, stk. 2. Sagen blev derfor hjemvist til fornyet behandling.
 UfR 2011.2753 VLK: Byrettens dom blev ikke ophævet pga. rettergangsfejl ved dommers spørgsmål til kriminalassistent om indholdet af oplysninger fra anonym meddeler.
 Under en straffesag vedr. røveri fra værdihåndteringscentralen i Errritsø havde en kriminalassistent, K, afgivet forklaring om nogle nedgravede penge stammende fra det kriminelle miljø i Aarhus. K havde ikke villet oplyse navnene på meddelerne, M, der havde givet tippet om pengene, af hensyn til M's sikkerhed. Politiet, P, havde lovet M anonymitet, samt at der ikke kunne opnås et samtykke til at afgive forklaring om M's identitet fra P's ledelse efter RPL § 169, stk. 1, 1. pkt. Da hemmeligholdelsen, som det måtte antages, skyldtes hensynet til M's liv eller helbred, var der ikke mulighed for at pålægge vidnet at oplyse navnene, jf. RPL § 169, stk. 2, 3. pkt. Da M's identitet ikke indgik i sagen, havde forsvarerne, F, heller ikke mulighed for at indkalde M som vidne, jf. RPL § 840. F kunne af denne grund ikke efterprøve rigtigheden af oplysningerne, hvorfor de ikke burde være stillet. Under spørgsmål fra F omtalte K det nedgravede pengebeløb som "røverpengene" eller "nogle af de røvede penge", og en af dommerne stillede herefter et yderligere spørgsmål herom. Efter indholdet af skyldkendelsens præmisser, havde hverken dommere eller nævninge inddraget svaret. VL fandt efter en samlet vurdering ikke, at sagen ville have fået et andet udfald, såfremt spørgsmålet ikke havde været besvaret, jf. RPL § 925.
 UfR 2017.3261 VLD: Dommen var så fejlbehæftet, at den burde ophæves, hvorfor sagen blev hjemvist til fornyet behandling ved BR.
 T var tiltalt for overtrædelse af


text:
FÆL § 117, stk. 1, jf. stk. 2, nr. 6, jf. § 53 og FÆL § 117 a, stk. 2, nr. 2, ved at have ført personbil, selvom han var frakendt førerretten, efter at have indtaget spiritus i et sådant omfang, at alkoholkoncentrationen efter en blodprøve viste en mindsteværdi på 0,86 promille. Retten i Esbjerg fandt efter vidneforklaringerne T skyldig. Straffen fastsattes til fængsel i 4 måneder. Der blev lagt vægt på, at der var tale om et 12. gangstilfælde af spirituskørsel begået i frakendelsestiden. VL fandt, at det i dommen ved BR blev anført i konklusionen, at T skulle straffes med fængsel i 4 måneder. Derefter fulgte sætningen: "Straffen skulle ikke fuldbyrdes, hvis T overholdt følgende betingelser". Der var imidlertid ikke fastsat en prøvetid og dommen indeholdte heller ikke en betingelse om, at T ikke i prøvetiden begik strafbart forhold, som det krævedes efter STRFL § 56, stk. 2. Der var heller ikke fastsat vilkår, jf. STRFL § 57. Det måtte antages at bero på en fejl, at sætningen, "straffen skulle ikke fuldbyrdes, hvis T overholdt følgende betingelser", stod i dommens konklusion. Den skete berigtigelse kunne imidlertid ikke anses for at have hjemmel i RPL § 221, stk. 1, 1. pkt. Dommen var så fejlbehæftet, at dommen burde ophæves, hvorfor sagen blev hjemvist til fornyet behandling ved BR.
 UfR 2018.380 VLD: Ikke nødvendigt med en udtrykkelig passus om frifindelse af krav om godtgørelse, jf. EAL § 26 a i dommen i straffesagen.
 A og B var dømt for overtrædelse af STRFL § 241 ved i forening uagtsomt at have forvoldt F's død. F's forældre, M og H, påstod A og B in solidum at betale 100.000 kr. i tortgodtgørelse. Retten i Holstebro fandt, at det af den upåankede straffesag af 24.06.2016 blev bestemt, at M og H ikke havde krav på godtgørelse efter EAL § 26 a, da der efter tiltalen ikke var grundlag for at tilkende en sådan godtgørelse. Under hensyn hertil måtte M og H's krav under denne sag afvises, da der én gang var taget stilling til spørgsmålet om tortgodtgørelse. A og B's afvisningspåstand blev taget til følge. VL fandt, at det fremgik af præmisserne i dommen af 24.06.2016, at "Retten tog erstatningspåstanden til følge som nedenfor bestemt. Der var dog ikke efter tiltalen grundlag for at tilkende tortgodtgørelse efter EAL § 26 a". Af straffesagens konklusion fremgik endvidere, at A og B skulle betale et beløb på 25.534 kr. med tillæg af procesrente til M og H - svarende til den nedlagte påstand om erstatning for begravelsesudgifter. Under disse omstændigheder var det ikke nødvendigt, at straffesagens konklusion indeholdt en udtrykkelig passus om, at A og B i overensstemmelse med det, der var anført i præmisserne, frifandtes for kravet om godtgørelse efter EAL § 26 a. BR's dom blev stadfæstet.
 UfR 2018.640/1 ØLK: BR’s kendelse blev ophævet, da betingelserne i RPL § 767, stk. 3, 5. pkt. ikke var opfyldt, og kendelsen var således afsagt af den forkerte domsmandsret
 Anklagemyndigheden havde kæret en BR’s kendelse med

type: other


text:
påstand om, at T ikke længere skulle sidde varetægtsfængslet i surrogat i medfør af RPL § 765, stk. 2, nr. 4, men at T skulle overføres til et almindeligt arresthus i medfør af RPL § 762, stk. 1, nr. 2 og 3, og § 763, stk. 1, nr. 2. ØL fandt, at betingelserne i RPL § 767, stk. 3, 5. pkt. for at afgørelsen skulle træffes af en dommer eller afdeling, som ikke deltog i hovedforhandlingen, var ikke opfyldt. Kendelsen skulle således have været afsagt af den domsmandsret, der behandlede hovedforhandlingen, hvilket ikke var tilfældet. Derfor blev BR’s kendelse ophævet, og sagen blev hjemvist til behandling ved den dommandsret, der behandlede hovedforhandlingen, jf. herved tillige RPL § 12, stk. 6 og § 91, stk. 2.
 UfR 2018.1081 ØLD: Byrettens dom blev ophævet og hjemvist til fornyet behandling, da retten til brug for voteringen havde lånt anklagerens computer med ind i voteringslokalet, og det dermed ikke var udelukket, at der var lagt beviser til grund for dommen, som ikke var blevet ført under hovedforhandlingen
 T blev ved KBR idømt 60 dages betinget fængsel med vilkår om samfundstjeneste for vold, jf. STRFL § 244. Der blev under bevisførelsen vist brudstykker af en video, og til brug for voteringen lånte domsmandsretten anklagerens computer med ind i voteringslokalet. I præmisserne for dommen afførte retten, at denne havde gennemgået de fremlagt videooptagelser i sin helhed og at disse støttede F’s forklaring. ØL ophævede dommen og sendte den til fornyet behandling i KBR, jf. RPL § 925, stk. 1, da det efter det oplyste ikke kunne udelukkes, at der i forbindelse med byrettens behandling af sagen var sket en tilsidesættelse af RPL § 880.
 UfR 2018.1632 ØLK: Byrets stadfæstelse af afslag på prøveløsladelse var sket uden, at T reelt havde haft lejlighed til at fremsætte sine synspunkter, hvorfor sagen blev hjemvist til fornyet behandling
 T var idømt 1 år og 6 måneders fængsel for overtrædelse af STRFL § 192 a. T fik af Direktoratet for Kriminalforsorgen, A, afslag på prøveløsladelse. T anmodede ved advokat B om, at sagen skulle indbringes for retten, jf. straffuldbyrdelseslovens § 112, nr. 6, og at B blev beskikket som T’s advokat. A indbragte sagen for Københavns Byret og oplyste, at advokat C havde modtaget en genpart af redegørelsen med bilag. T havde modtaget en kopi af redegørelsen. Advokat C meddelte kort efter, at han ikke havde påtaget sig at føre sagen, men alene havde optrådt som partsrepræsentant for T under A’s behandling af klagesagen. KBR tog ikke B’s anmodning om beskikkelse til følge. Af retsbogen fremgik det, at B havde anmodet om en senere frist til T’s evt. yderligere bemærkninger, da T var varetægtsfængslet under en anden sag. KBR sendte retsbogen til B, men ikke til forkyndelse hos T. B meddelte KBR, at hun ikke påtog sig sagen som antaget advokat. KBR fandt ikke grundlag for at tilsidesætte A’s afgørelse, som bl.a. lagde vægt på risikoen for at T ville begå ny kriminalitet, og derfor anså prøveløsladelse for utilrådelig, og stadfæstede


text:
derfor A’s afslag på prøveløsladelse. ØL fandt, at KBR traf afgørelse, uden at T reelt havde haft lejlighed til at fremsætte sine synspunkter. ØL ophævede KBR’s kendelse og hjemviste sagen til fornyet behandling i byretten.
 UfR 2018.1924 VLD: Udskillelse af spørgsmål om udvisning til særskilt forhandling i straffesag burde være afvist, da udskillelsen var sket uden særskilt hjemmel
 T, der var udlænding, blev ved dom d. 29.05.2017 straffet med 60 dages fængsel for overtrædelse af STRFL § 245, stk. 1. På anklagerens opfordring og pga. T’s udeblivelse, jf. RPL § 855, stk. 3, nr. 4, blev spørgsmålet om udvisning udskilt til senere afgørelse. Retten i Holstebro fandt d. 16.11.2017, at udskillelsen af spørgsmålet om udvisning til senere afgørelse ikke havde forringet T’s mulighed for forsvar. Der var hermed ikke tilsidesat retsgarantier, som havde til formål at beskytte T. Udvisningspåstanden blev herefter taget til følge, jf. UDL § 24, stk. 1, nr. 1, jf. § 22, stk. 1, nr. 6, jf. § 26, stk. 2, med et indrejseforbud på 6 år, jf. UDL § 32, stk. 3, jf. stk. 2, nr. 1. Dommen af 29.05.2017 og dommen af 16.11.2017 var afsagt af forskellige domsmandsretter. VL fandt, at spørgsmålet om udvisning var udskilt uden særskilt hjemmel. Udskillelsen var i strid med princippet om hovedforhandlingens enhed. Hovedforhandlingen var ikke fortsat uafbrudt, indtil retten havde truffet endelig afgørelse i sagen, jf. RPL § 858, stk. 1, jf. § 882. Der forelå ikke omstændigheder, som kunne begrunde, at udvisningsspørgsmålet skulle afgøres særskilt, jf. UfR 2004.2147 HD. BR burde have været afvist sagen d. 16.11.2017 pga. manglende hjemmel til udskillelsen af udvisningsspørgsmålet. VL ophævede derfor BR’s dom af 16.11.2017, jf. RPL § 925, stk. 1, jf. § 929, 3. pkt.
 UfR 2018.3306 VLK: Ikke grundlag for at afskære varetægtsfængslet fra at udtale sig forud for proceduren om fortsat varetægtsfængsling via videolink, jf. RPL § 748 b, stk. 1, 3. pkt., da deltagelsen ikke begrænsede S’ ret til at udtale sig, jf. RPL § 764, stk. 2
 Under et retsmøde om fristforlængelse af varetægtsfængsling, ønskede S, som deltog via videolink, at udtale sig om sagen, som han var sigtet i. Retten i Esbjerg fandt, at hvis S ønskede at udtale sig eller afgive forklaring forud for proceduren om en evt. fristforlængelse af varetægtsfængslingen, burde det ikke ske, når S blev fremstillet via videolink, jf. RPL § 748 b, stk. 1. S blev derfor ikke tilladt at udtale sig eller komme med en forklaring forud for proceduren. VL fandt, at det efter RPL § 748 b, stk. 1, 3. pkt. var forudsat, at S kunne deltage i retsmøde til forlængelse af fristen for varetægtsfængsling via videolink, selv om S skulle afgive forklaring under retsmødet. Deltagelse i retsmødet via videolink begrænsede derfor ikke i sig selv S’ ret til at udtale sig, jf. RPL § 764, stk. 2. Der var derfor ikke grundlag for at afskære S fra at udtale sig forud for proceduren om fortsat varetægtsfængsling, jf. RPL § 764, stk. 2, jf. § 767, stk. 1. BR


text:
burde derfor have tilladt S at udtale sig.
 UfR 2010.79 VLD: T, født 1969, var tiltalt for overtrædelse af bekendtgørelsen om euforiserende stoffer ved d. 15.05.2008 på sin bopæl, at have været i besiddelse af 1,37 gram heroin og 3,87 gram hash til eget brug. T erkendte sig skyldig. T var d. 07.01.2008 blevet prøveløsladt med en reststraf på 31 dage for ligeartet kriminalitet. T blev ved Retten i Viborg idømt fængsel i 60 dage som en fællesstraf med reststraffen efter prøveløsladelsen i januar. T ankede dommen med påstand om formildelse, navnlig således at sagen blev afgjort med en advarsel. Anklagemyndigheden, A, påstod skærpelse, under hensyn til at T var straffet talrige gange også forud for ændringen af lov om euforiserende stoffer ved lov nr. 526 af 06.06.2007. A gjorde endvidere gældende, at T i øvrigt ikke var omfattet af den personkreds, som efter lovændringen kunne få afgjort en sag som den foreliggende med en advarsel eller bøde. VL fandt efter oplysninger om T's personlige forhold, at han måtte anses for at være omfattet af den personkreds, som efter forarbejderne til lov nr. 526 af 06.06.2007 i et tilfælde som i sagen kunne få sagen afgjort med en advarsel. VL ophævede BR's dom for så vidt angik dommens bestemmelser om straf og sagsomkostninger, og tildelte til retsbogen T en advarsel, jf. RPL § 900.
 Peter Garde i FM 1986.99-102: Særlovspolitisager
 Tinne Thomassen i Lov & Ret nr. 6/2004 p. 25-26: Retssikkerhed eller ressourcespild? (Foreslår at en skrivelse af politiet kunne danne grundlag for en passiv bødevedtagelse)
 UfR 2018.3154 HKK: Anklagemyndigheden havde ikke retlig interesse i et kæremål af en kendelse vedr. T’s lovlige forfald
 ØL stadfæstet KBR’s kendelse om, at anklagemyndigheden, A’s, anmodning om anholdelse og fremstilling i retten af T ikke skulle tages til følge, idet T havde lovligt forfald på retsmødet d. 23.08.2017 pga. sygdom. Straffesagen mod T blev ved KBR’s kendelse af 31.08.2017 adskilt fra de øvrige straffesager, som den tidligere var blevet forenet med, og denne kendelse stadfæstede ØL ligeledes d. 13.09.2017. ØL’s kendelse blev ikke kæret til HR. HR fandt, at spørgsmålet om, hvorvidt T havde lovligt forfald ved retsmødet d. 23.08.2017, ikke angik behandlingen af den verserende straffesag mod T. A havde under de foreliggende omstændigheder ikke retlig interesse i, at kæremålet blev behandlet, idet afgørelsen af, om T havde lovligt forfald, heller ikke havde videregående betydning eller konkret betydning for mulighederne for at få behandlet den verserende straffesag mod T, når den var blevet berammet. HR afviste herefter kæremålet.


text:
Højesteret afviser søgsmål mod Region Syddanmark - Jurainfo.dk - Juridiske nyheder og arrangementer samlet ét sted
 Højesteret afviser søgsmål mod Region Syddanmark
 Kromann Reumert d. 01/11/2018
 Den 16. oktober 2018 afviste Højesteret en sag anlagt af Patientdataforeningen mod Region Syddanmark på grund af manglende søgsmålskompetence.
 Spørgsmålet drejede sig om, hvorvidt Patientdataforeningen – en forening med ca. 1.000 medlemmer, som har til formål at arbejde for fortrolighed mellem læge og patient og sletning af ulovlig patientdataindsamling – havde søgsmålskompetence, idet sagen var anlagt i foreningens eget navn og ikke som mandatar for et eller flere medlemmer. Patientdataforeningen var ikke konkret og individuelt berørt af spørgsmålet rejst for retten.
 Tvisten udsprang af, at Region Syddanmark, som dataansvarlig for Dansk AlmenMedicinsk Database (DAMD), frem til 2014 havde indsamlet en mængde oplysninger fra praktiserende lægers journaler, som gik ud over, hvad der var hjemmel til. I oktober 2014 instruerede Region Syddanmark databehandleren, Dansk AlmenMedicinsk Kvalitetsenhed, i at indskrænke dataindsamlingen til de lovlige sygdomsområder.
 Højesteret udtalte, at en person har retlig interesse, hvis vedkommende mener, at oplysninger om pågældendes helbredsforhold er gjort tilgængelige i strid med sundhedslovgivningen og persondatalovgivningen. På samme vis har en læge som udgangspunkt retlig interesse i at få prøvet, om pågældendes journaloplysninger er gjort tilgængelige i strid med lovgivningen.
 I denne sag var det imidlertid hverken de berørte læger eller patienter, der havde anlagt sagen mod Region Syddanmark, men derimod Patientdataforeningen, som er stiftet bl.a. med det formål at anlægge retssager på baggrund af den oprindelige ulovlige dataindsamling i DAMD.
 Højesteret lagde i sin afgørelse vægt på, at Patientdataforeningen ikke selv var konkret og individuelt berørt af de spørgsmål, der var rejst i sagen. Højesteret lagde endvidere vægt på, at Patientdataforeningen ikke ved lov var tillagt processuelle rettigheder, særstatus i forbindelse med databehandling af patientoplysninger eller var en faglig organisation eller en brancheforening, som kunne begrunde en retlig interesse.
 Derudover fandt Højesteret ikke særlig anledning til at indrømme foreningen en søgsmålskompetence på et område, der var baseret på individuelle rettigheder. Højesteret stadfæstede derfor landsrettens dom og afviste søgsmålet mod Region Syddanmark.
 Kromann Reumert, ved partner Kim Trenskow, repræsenterede Region Syddanmark i både byretten, landsretten og Højesteret. Sagen blev indledt tilbage i 2015, og Region Syddanmark fik medhold i afvisningspåstanden i alle instanser.
 Dommen viser, at det, inden sagsanlæg, er vigtigt at være opmærksom på, om sagsøger er sagligt kompetent til at nedlægge påstandene for retten, samt at huske på mandatarkonstruktionen, når sagen anlægges af en forening eller interesseorganisation.
 Som sagsøgt er det ligeså relevant at have fokus på, om sagsøger har den fornødne søgsmålskompetence, og få nedlagt en afvisningspåstand, hvis det ikke er tilfældet.
 Konsekvenserne ved at anlægge en sag uden at have den fornødne søgsmålskompetence kan potentielt være store, f.eks. i relation til mulige forældelses-, reklamations- og passivitetsfrister.
 Læs Højesterets resumé og den fulde dom.


text:
Højesteret har afsagt dom i injuriesagen mellem journalist Jørgen Dragsdahl og historieforsker Bent Jensen – Rule of law
 Højesteret har afsagt dom i injuriesagen mellem journalist Jørgen Dragsdahl og historieforsker Bent Jensen
 3. juni 2015 1. maj 2019 Jacob Mchangama Menneskerettigheder og frihedsrettigheder, Retssikkerhed og retsstat
 I dag kl. 12 har Højesteret afsagt dom i den mangeårige verserende injuriesag mellem journalist Jørgen Dragsdahl og historieforsker Bent Jensen. Jørgen Dragsdahl har krævet Bent Jensen dømt og straffet for injurier, fordi Jensen har beskyldt ham for at have været agent for den daværende sovjetiske efterretningstjeneste KGB.
 Højesteret dømmer historiker Bent Jensen til at anerkende, at agentbeskyldninger mod journalist Jørgen Dragsdahl var usande, og betale erstatning for tort på 100.000 kroner. Derudover har retten idømt Bent Jensen ti dagbøder á 10.000 kroner. Dragsdahl har anført 18 udsagn, som ifølge ham burde føre til dom over Bent Jensen. Højesteret har vurderet, at 7 af disse var ubegrundede.
 I 2010 gav Retten i Svendborg Dragsdahl medhold, men i 2013 valgte Østre Landsret at frifinde Bent Jensen. Selve beskyldningerne mod Dragsdahl blev fremsat tilbage i 2007 i en artikel i Jyllands-Posten.
 Jensen har gjort gældende, at beskyldningen mod Dragsdahl alene gik på, at han skulle være en såkaldt påvirkningsagent, hvilket vil sige, at hans agentvirksomhed ikke har været en overtrædelse af straffeloven. Dragsdahl derimod har anført, at beskyldningerne mod ham må opfattes som beskyldninger om have overtrådt straffeloven.
 Læs hele Højesterets dom her, hvor den også kan downloades som PDF
 dom højesteret injurier Ytringsfrihed
 Jeg erklærer mig gerne systemkonservativ


text:
Socialistisk Litteratur 1-3. Forlag: Diverse forlag. Udgivet: 1902 - 1920. Indbinding: Halvpluviusin. Indeholder: Gustav Bang: Catalina, Wilhelm Lamszus: Krigen, Det Tredje Internationale: retningslinier, resolutioner og manifest vedtagne på den kommunistiske verdenskongres i Moskva, M.S.:Lenin - Trotzki. de blodige dage i Rusland, Otto Grimlund: Wladimir Uljanoff Lenin, Z. Höglund: Hvad vil Spartacus?, Vâinö Tanner: Det hvide rædselsregimente i Finland, Hvilken vej skal fagforeningerne, Marx/Engels: Det kommunistiske manifest med forord af Karl Kautsky, Ferdinand Lasalle: Die indirekte Steuer, Theodor Hertzka: Friland, A.C.Meyer: Viser og sange 1. del, Robert Grimm:Zimmerwald og Kienthal, Parvus: Socialdemokratiet og Parlamentarismen, J.P. Sundbo: Krig mod Krigen, Gustav Bang: Kristendommens gennembrud, Harald Jensen: kongedømmet af Guds Naade, Et stridsskrift, H.J.F.C. Matthiesen: Hvad er Mormonismen?K.K. Steincke, Carl Jeppesen & Carl Lindhagen: Hvad er socialismen? H.Chr. Johannessen: Københavns offentlige Skolestyre.Virksomheden i Kommunalbestyrelserne (København-Frederiksberg)1917, Marx/Engels: Det kommunistiske manifest, Friedrich Engels: Socialismens udvikling fra Utopi til Videnskab, Thyra Boldsen: Livslov og gudsdyrkelse, Chr. Riis: Radium, det vidunderlige stof, Einar Lexow: Stilfølelse og stilformer. I bindene indklæbet støttemærker til Socialdemokratisk Valgfond. [542508]
 Ersbøll, Eva Konventioner kan opsiges, men kan konventionsforpligtelser? Forlag: Gad Udgivet: 2016. Antal sider: 206 Indbinding: Heftet med orig. omslag. Forlagsstempel på titelblad. [551048]
 Held, Finn & Olsen, Flemming Introduktion til pædagogik - opdragelse, dannelse, socialisering. Forlag: Frydenlund Udgivet: 2002. Antal sider: 544 Indbinding: Forlagsbind Illustreret - Indhold: Lars-Henrik Schmidt: Pædagogikkens egenart : kunsten at opdrage. Didaktik, læring og dannelse / Stig Brostrøm og Mogens Hansen. Lars Ulriksen: Den sociologiske dimension. Finn Held: De pædagogiske fag og professioner. Leif Hermann: Den retlige dimension. [534876]
 Knudsen, Anne Her går det godt, send flere penge. Forlag: Gyldendals Bogklubber Udgivet: 1997. Antal sider: 135 Indbinding: Heftet med orig. omslag [532823]
 Knudsen, Peter Øvig Blekingegadebanden.1. Den danske celle.2. Den hårde kerne Forlag: Gyldendal Udgivet: 2008. Antal sider: 434+526 Indbinding: Heftet med orig. omslag Illustreret sort/hvid og farver. [539986]
 Knudsen, Peter Øvig Blekingegadebanden 2. Den hårde kerne Forlag: Gyldendal Udgivet: 2007. Antal sider: 515 Indbinding: Heftet med orig. omslag [52811]
 Kühlmann, Lone (forord) Livet er ingen strøgtur. Damebrevkasser i 75 år Forlag: Aschehoug. København Udgivet: 2001. Antal sider: 352 Indbinding: Forlagsbind [16700]
 Lauridsen, John T. Fra udstødte til anbragte 1500-1950. Marginalgruppeforskning i Danmark. Forlag: Det kongelige Bibliotek Udgivet: 1996. Antal sider: 78 Indbinding: Heftet med orig. omslag [553813]
 Lauritsen, Peter Big Brother 2.0 - Danmark som overvågningssamfund. Forlag: Information Udgivet: 2011. Antal sider: 147 Indbinding: Heftet med orig. omslag Argumenter for og holdninger til de forskellige former for overvågning i dagens Danmark. Videoovervågning, overvågning via ny teknologi/IT, evaluering og monitoreringsmanien, historien bag cpr-registret, biometrisk overvågning, overvågning af børn lige fra fosterstadiet m.m. bliver beskrevet. Forlagsstempel på friblad. [539226]
 Lykkeberg, Rune Alle har ret - demokrati som princip og problem Forlag: Gyldendal Udgivet: 2012. Antal sider: 370 Indbinding: Heftet med orig. omslag Om demokratibegrebet og de modsætninger og dilemmaer, der findes i det moderne demokrati, hvor der er stor afstand mellem det demokrati, vi taler om, og det demokrati, vi praktiserer. Demokrati som etisk princip har vundet indpas i familien og de nære relationer, mens det politisk set


text:
er blevet svækket. - Indhold: Hvad er demokrati? ; Demokratiske mennesker ; Demokratiet og sandheden ; Intellektuelle før demokratiet : Holberg og Kierkegaard ; Intellektuelle i demokratiet : Brandes, Blixen og Løgstrup ; Demokrati og verden [543866]
 Magid, Per et al Højesteret - 350 år. Forlag: Gyldendal Udgivet: 2011. Antal sider: 476 Indbinding: Helshirting med smudsomslag. Ill. (nogle i farver) - Indhold: Ditlev Tamm: Højesteret 1661-2011 : et historisk perspektiv ; Danmarks Højesteret og andre højesteretter : Højesteret i et internationalt perspektiv. John Erichsen: Rettens rammer. Lene Pagter Kristensen: Højesterets arbejde 1961-2011. Højesteret og advokaterne / Per Magid og Michael Rekling. Jens Peter Christensen: Højesteret og statsmagten. Jan Schans Christensen: Højesteret og erhvervslivet : hvilken rolle spiller Højesteret for udviklingen af erhvervsretten? Jon Stokholm: Højesterets funktion som domstol på skatteområdet siden ca. 1960. Gorm Toftegaard Nielsen: Strafferet, realiteter - regler. [532675]
 March, James G.& Johan P. Olsen Democratic Governance. Forlag: The Free Press Udgivet: 1995. Antal sider: 293 Indbinding: Forlagsbind med smudsomslag. [549648]
 Marcuse, Herbert Frigørelsen Udgivet: 1969 Gyldendals Uglebøger. 1969. 106 s. [2615]
 Mørch, Søren Det store bankkrak. Landmandsbankens sammenbrud 1922-1923 Udgivet: 1986 Gyldendal. 1986. Hæftet. Illustreret. 416 s. [13350]
 Olsen, Lars Det delte Danmark. Forlag: Gyldendal Udgivet: 2005. Antal sider: 236 Indbinding: Heftet med orig. omslag. ¶ Portræt af et Danmark, hvor samfundets sammenhængskraft er under voldsomt pres og om konsekvenserne for velfærdssamfundet af denne stigende polarisering. Med forslag til hvordan vi kan vende udviklingen¶ [550624]
 Sandberg, Sheryl & Scovell, Nell Byd ind - kvinder, karriere og viljen til lederskab Forlag: Rosinante Udgivet: 2014. Antal sider: 241 Indbinding: Heftet med orig. omslag Originaltitel: Lean in - Indhold: Ambitionskløften på direktionsgangen : hvad ville du gøre hvis du turde? ; Tag plads ved bordet ; Succes og popularitet ; Det er et klatrestativ, ikke en stige ; Er du min mentor? ; Find din sandhed og sig den ; Gå ikke, før du går ; Gør din partner til en rigtig partner ; Myten om at kunne det hele ; Lad os begynde at tale om det ; Fælles indsats for ligestilling.Forlagsstempel på titelblad. [543463]
 Tamm, Ditlev Retshistorie. Danmark-Europa-Globale perspektiver. Forlag: Jurist- og Økonomforbundet Udgivet: 2002. Antal sider: 387 Indbinding: Heftet med orig. lidt slidt omslag Navn på smudstitelblad. Enkelte indstregninger. [553820]


text:
højesteret behandler sagen
 Højesteret behandler Gisselfeld-striden sidst på året
 - endelig dom i den knapt 7 år lange strid forventes afsagt om et år
 Gisselfeldstridens lange vej mod Højesteret er kommet et vigtigt skridt videre sin afslutning. I tirsdags fastsatte Højesteret på et møde med Gisselfelds 10. overdirektør, Gisselfeld-bestyrelsens advokat samt kammeradvokaten, at retssagen om Gisselfelds ledelsesforhold skal domsforhandles sidst på året, nærmere bestemt den 30. november, 1. og 2. december 2005.
 Erik Danneskiold-Samsøe og grevens mandatar, Lars Maach fra Gisselfelds Venner havde ønsket fire dage, men Højesteret valgte at afsætte i alt tre dage til at domsforhandle en af tidens største juridiske fejder.
 I alt syv højesteretsdommere vil om knapt ni måneder behandle sagen. Dommen falder formentlig den 2. marts 2006
 ”Jeg er meget glad for udsættelsen af sagen, der giver mig en chance for at få en advokat til at føre sagen. Jeg håber, at det via ombudsmanden udtalelse i fri proces-sagen bliver Chr. Harlang; ellers en anden anerkendt advokat”, lyder det fra en lettet Erik Danneskiold-Samsøe.
 Den verserende retssag er i sin tid anlagt af Erik Danneskiold-Samsøe den 16. april 1998 og behandlet af landsretten i efteråret 2001.
 Landsretten dom faldt 8. januar 2002.
 Samtidig med en klar sejr i landsretten var Gisselfeldbestyrelsen paradoksalt nok tvunget til at forlade Gisselfeld tre dage senere, den 11. februar 2002 på grund et krav fra godsets medarbejdere, der i lang tid havde været udsat for grov psykisk terror fra bestyrelsens øverste leder, godsejer Johan Koed-Jørgensen.
 Sagen skulle oprindeligt have været for højesteret i forrige måned, men i november sidste år forlod Gisselfeldgrevens advokat, Chr. Harlang, sagen i protest over de meget vanskelige arbejdsvilkår.
 Erik Danneskiold-Samsøe er således to gange blevet nægtet fri proces af Indenrigsministeren. Desuden har bestyrelsen inddraget halvdelen af grevens løn, hans firmabil, telefon m.m., hvorved han ikke har været i stand til at betale sin advokat.
 Samtidig vil Gisselfeldbestyrelsen ikke åbne godskassen for andre end bestyrelsens egne advokater, selv om Erik Danneskiold-Samsøe argumenterer, at retssagen er principiel i forhold til Gisselfelds over 300 år gamle testamente – fundatsen – og derfor ikke burde være afhængig af en suspenderet overdirektørs privatøkonomi.
 På et tidspunkt havde bestyrelsen reduceret lønnen yderligere, og opkrævede også husleje for grevens livslange privatbolig på slottet, men hævede dog hurtigt lønnen igen til lidt over indkomstgrænsen for fri proces. I en artikel i Politiken tidligere på året indrømmer K.G.H. Hillingsø, at fastsættelsen af EDS’ løn lige over fri poces-grænsen skete helt bevidst fra bestyrelsens side, for at undgå at EDS fik midler til at føre sin sag.
 Da den tabte landsretssag i for tre år siden blev anket til Højesteret måtte Gisselfelds suspenderede overdirektør skaffe 310.000 i retsgebyr for at få sagen optaget til behandling ved landets højeste domstol. I november sidste år afkrævede højesteret sagsøgeren yderligere 63.700 kr i retsgebyr.
 Gisselfeldgrevens mandatar, Lars Maach siger:
 ”Erik kæmper mod overmagten, blandt andet i form af Justitsministeriet, og i en sådan strid er man glad for alle sejre, store som små. For eksempel den aktuelle, hvor


text:
Højester først har udsat, og nu har genberammet sagen. En anden vigtig sejr er Højesterets beslutning om specifikt at tage dispensationsmuligheds-paragraffen i erhvervsfondsloven op. Endnu en vigtig sejr er ombudsmandens beslutning om at vurdere Eriks ansøgning om fri proces, som Indenrigsministeren to gange har afvist. Vi tror på, at ombudsmanden er enig med os i, at det er uacceptabelt, at statens selv afgør om en sagsøger mod staten ikke skal bevilges fri proces. Indenrigsministeren er efter vores opfattelse inhabil til at afgøre om Grev Erik skal have økonomisk hjælp til at føre sin, eller rettere, Gisselfelds retssag mod bl.a. justitsministeriet. Lad mig indskyde, at Gisselfelds fundats indiskutabelt giver Grev Erik lov til at bestyre Gisselfeld så længe han lever. Det kan ingen ændre, heller ikke Justitsministeriet. Samtidig kræver testamentet, at Erik skal forsvare det, hvis nogle forsøger at eliminere det. Grev Erik er dermed i den værst tænkelige situation, om end det værste er ved at være ovre: Han er forpligtet til at forsvare testamentet, men de kræfter, der forsøger at undergrave Gisselfelds testamente, kæmper med næb og kløer for at afskære hans mulighed for at forsvare Gisselfelds fundats, skrevet i 1700-tallet af kong Christian V’s uægte søn, Christian Gyldenløve og hans børn.”
 Om ombudsmanden er enig med Erik Danneskiold-Samsøe og Gisselfelds Venner vil den nærmeste fremtid vise.
 Ifald ombudsmanden skulle vise sig at dele opfattelse med Indenrigsministeren, vil det dog ikke stoppe Gisselfeldstridens vej til Højesteret. ”Vi har både en plan B og C klar” lyder det samstemmende fra Erik Danneskiold-Samsøe og mandatar Lars Maach fra Gisselfelds Venner.
 (10 marts 2005)


text:
Aktuelt 2. kvartal 2016 - Ulnits.dk
 Contents– Vandrådene en våd kineser?De forhadte vandløb vil ikke dø Mættede randzonerFra Esben Lunde Larsens verden...Lang næse – til demokratietSommersolhvervFugl og fisk på Færøerne – og FacebookSprøjtegift lukker vandværk– Hjælp Arktis mod Danmark, USA...Brexit og brislingerPlast i kaskelothvaler– 1.009 tak for hjælpen!Projekt Svejstrup Bæk ved GudenåenGreenpeace: – Stop trawlfiskeri i ArktisIkke flertal i EU for glyphosatGiftsprøjtning endnu tættere på vandløb og søerSe Jorden grønnes med kuldioxidenNy plan for regulering af skarvB&P Fiskerejser: Nu på FacebookØkosundSand fra SundetFriske facts om ØresundDN: Nye EU-klimakrav realistiskeSand KammerherreKloakering af det åbne land virker– Urimelige EU-klimakrav?Majfluer – i juniVerdensrummet ser rødt!Sælerne skal skydesEU og LandbrugspakkenKynisk, kalkulerende og nærmest krimineltÅlene gik i rusenNorsk Fjordörret...11 nye IGFA rekorder på RapalaMilliardsvindel med fiskeolieDen frygtede fuser...Ude & Hjemme LarsFrivillige efterafgrøderHavområde skal alligevel ikke beskyttes...– Køb østersølaksen fri!Dømt for fiskeri i fredningszone – Æv-bæv fra den store sandkasseNye havområder skal beskyttes– Sku’ det vær’ en omgang RoundUp?EU, DK og kvælstoffetFiskedød og El Niño i Chile– Her er de 16 punkter – igen, igen...Langnæbbede på langfart– COP till you drop...Verdens største kulselskab på fallittens randAlternativ fiskeripolitikMin lille logofiskProjekt Svejstrup BækMariagerfjord Kommune inviterer– Enkelt, dobbelt eller trekrog?Alger og muslinger for millionerRekord-blegning af Great Barrier ReefTvivlsomt havbrugsprojekt ved BornholmGigantisk miljøkatastrofe ved Lillebælt300.000 nye lystfiskere i NorgeEksport af fiskeprodukter steg i 2014Dansk-tysk fredning for rettenFiskeflugt og genetisk udtyndingØget svensk fiskeopdrætRingenes HerreNy energicentral i TangeTange-rørledning til 80 millionerFisk i trætoppeneFlere økobrug i VestjyllandFredning af Vejle Ådal * – Vandrådene en våd kineser?
 – Vi vil ikke medvirke i vandrådene, hvis det ender med en ren nedskæringsdagsorden. Vi synes allerede, at 19.000 kilometer er for lidt.
 Sådan lyder det fra Danmarks Naturfredningsforening (DN). Her er biolog Henning Mørk Jørgensen alvorligt bekymret for den afgrænsning af vandløbsindsatsen, som Blå Blok har sat i gang. Og hvor vandrådene er tiltænkt en vigtig rolle.
 Faktisk er DN så betænkelig, at man ikke vil garantere deltagelse, når arbejdet skal i gang fra 2017:
 – Hvis det alene har til formål, at der skal skæres ned på vandløbsindsatsen, så vil vi ikke være med i vandrådene. Det har vi også signaleret meget klart over for Naturstyrelsen, siger Henning Mørk Jørgensen til Altinget.dk
 I Landbrugspakken aftalte de blå partier, at der skal ske en ny afgrænsning (læs: begrænsning) af vandløb i de kommende vandområdeplaner. Daværende fødevare- og miljøminister Eva Kjer Hansen lagde i første omgang op til, at de ”forhadte vandløb” skulle helt ud af vandplanerne. Udgangspunktet var de vandløb, der har et opland på under 10 km2, hvilket svarer til omkring 8.500 kilometer. Hun lagde dog op til at fastholde mindre vandløb, hvor man allerede har nået miljømål, eller hvor vandrådene sammen med kommunerne har foreslået en konkret indsats.
 – Det vil betyde en markant reduktion i antallet af kilometer, lød det dengang fra Eva Kjer Hansen. Og det kan man kun give eks-ministeren ret i. I den endelige landbrugsaftale blev de nuværende 19.000 kilometer dog fastholdt, og i stedet er der sat gang i et analysearbejde med det formål, at færre vandløb bliver en


text:
del af planerne.
 Det vil sige, at flade, smalle og gravede vandløb eller vandløb, der har begrænset miljømæssig værdi, ikke skal medregnes. Desuden skal man også se på udpegningen af kunstige og stærkt modificerede vandløb, hvor miljøkravene er mindre. Naturstyrelsen er sammen med forskningsinstitutionerne ved at opdatere det faglige grundlag for de to øvelser, hvilket forventes på plads i løbet af efteråret 2016.
 Resultatet forventes at blive et kort over vandløb, der kan tages ud af vandplanerne. Og det er her, at vandråd og kommuner skal lave et virkelighedstjek. Altså om der også ude i virkeligheden er tale om et vandløb uden den store naturværdi. Eller om de kan fjernes og undtages for beskyttelse.
 Udpegningen skal være afsluttet i 2018.
 * De forhadte vandløb vil ikke dø Selvom det endelige sæt af nye kriterier endnu ikke er på plads, er DN alligevel bekymret. Det skyldes ikke mindst den retorik, som Eva Kjer Hansen lagde for dagen i efteråret 2015.
 – Vi frygter, at det her skal bruges til at skære ned. For Eva Kjer Hansen sagde, at hun ville fjerne de forhadte vandløb, og med den her proces bliver der mulighed for det. Så det kan hurtigt udvikle sig til noget rigtigt grimt, siger Henning Mørk Jørgensen til Altinget.dk og fortsætter:
 – Vi er kun med, hvis der kommer et meget objektivt og naturvidenskabeligt grundlag. Så der både kan ryge vandløb ud og ind af vandplanerne.
 Men er det ikke bedre at deltage og øve indflydelse end at stå udenfor?
 – Det er et temperamentsspørgsmål. For der er nok nogen, der vil sige, at det altid er bedst at sidde med ved bordet. Men hvis det kommer til at handle om at vælge mellem pest og kolera, så ser jeg ingen mening med det, siger Henning Mørk Jørgensen.
 I regeringspartiet Venstre maner man til besindighed. Ifølge miljøordfører Erling Bonnesen er der ikke nogen skjulte dagsordener i øvelsen. Det handler udelukkende om at opdatere det faglige grundlag:
 – Der er to formål, der skal gå i hak. Behovet for at sikre god afvanding og lystfiskernes interesser. Det er ikke enten eller, siger Erling Bonnesen.
 Men lægger I ikke op til at mindske indsatsen?
 – Jeg vil gerne opfordre til, at vi får afdramatiseret diskussionen, som bliver trukket lidt unødvendigt hårdt op. Vi skal via dialogens og samarbejdets vej sikre, at vi får lavet den rigtige indsats de rigtige steder, siger Erling Bonnesen.
 Kan du forstå bekymringen, når der har været retorik om forhadte vandløb?
 – Jeg har ikke lyst til at bidrage til at eskalere den her konflikt. Vi skal tale stille og roligt sammen i stedet for at råbe ad hinanden, siger Erling Bonnesen til Altinget.dk.
 * Mættede randzoner
 Det var Venstres daværende fødevareminister Henrik Høegh, som i sin tid introducerede og indførte de siden så omdiskuterede randzoner. En ren Venstre-opfindelse, altså.
 Og det var Venstres nyligt fyrede fødevare- og miljøminister Eva Kjer Hansen, der som led i den løgnfyldte Landbrugspakke afskaffede dem igen – i forbindelse med de af


text:
hende så “forhadte” vandløb.
 Nu, hvor alle løgnene bag Landbrugspakken er ved at dukke frem af skabe og skuffer, dukker randzonerne også op igen. Måske af frygt for, hvad EU kunne finde på af straffe for Venstres korrupte Landbrugspakke. I hvert fald interesserer Seges, det tidligere Videncenter for Landbrug og nu Landbrug & Fødevarers rådgivende organ, sig atter for randzoner. I hvert fald de såkaldt “mættede” af dem.
 Listen over miljøtiltag i landbruget, hvis effekt er officielt anerkendt i Danmark, er fortsat ganske kort. Specielt uden for eller i kanten af dyrkningsfladen er kun ganske få virkemidler indtil nu godkendt som miljøfremmende. Landbrug & Fødevarer har flere gange påpeget, at det kan blive et problem, når landbruget fra 2018 skal have sine miljøforhold reguleret på en ny og langt mere målrettet måde.
 Seges arbejder lige nu med at afprøve prototyper på nogle af de virkemidler, der kan blive en del af fremtidens målrettede miljøindsats. Et af dem er mættede randzoner, og en forsøgsmodel er netop blevet anlagt hos Peer Lund Boesen i Torrild ved Odder.
 – En mættet randzone er et afgrænset areal langs et vandløb, hvor man ved normal drænafstrømning lader drænvandet blive fordelt i randzonen. Det betyder, at drænvandet siver igennem jorden i randzonen, hvilket gør, at der sker en rensning af drænvandet, fortæller Frank Bondgaard, der er projektleder i Seges Planter & Miljø.
 Konkret sker der det, at det nitratholdige kvælstof i processen omdannes til uskadeligt kvælstof i luftform.
 De mættede randzoner er et nyt tiltag i Danmark, men erfaringer fra USA peger på, at der er stor effekt.
 – Forsøg fra Iowa viser, at en mættet randzone reducerer kvælstofudledningen fra drænvandet med 50 procent. Samtidigt er det et forholdsvis billigt tiltag at etablere. Kan vi få bekræftet effekten i Danmark, så vil det være et stærkt værktøj i fremtiden, siger Frank Bondgaard.
 Han peger på, at en mættet randzone som tiltag er en ren win-win for landmanden.
 – Hvis man lader være med at etablere træ- eller buskdække i randzonen, så vil det sandsynligvis stadig være muligt at få landbrugsstøtte i form af grundbetaling på arealet. Samtidigt vil det være muligt at benytte randzonen som en del af det obligatoriske fem procents miljøfokusområde, siger Frank Bondgaard.
 Ak ja. De landmænd. De tilskudsordninger. Og de randzoner, der nu er ved at blive genopfundet under nyt navn...
 * Fra Esben Lunde Larsens verden...
 Esben Lunde Larsen yndede i den første tid af sin glorværdige ministerkarriere at bruge udtrykket “i min verden”. Med rette, for Esben Lunde Larsen lever ikke i den samme verden som vi andre.
 Og det er end bedre verden end vor, idet der her ikke er grund til at bekymre sig over noget som helst. Det fremgår af fødevareministerens besvarelse af spørgsmål nr. S 1217 stillet den 2. juni 2016 af Pia Olsen Dyhr (SF).
 Spørgsmål nr. S 1217:
 ”Er ministeren enig i, at det er forbundet med en særlig risiko at anvende et pesticid kort før høst og til nedvisning af afgrøder, der anvendes


text:
til foder og mad, når dets aktivstof er glyfosat, som virker systemisk og dermed optages i selve afgrøden uden mulighed for at kunne vaskes af, og når stoffet, som er under mistanke for at være kræftfremkaldende og hormonforstyrrende, endnu ikke er vurderet af det europæiske kemikalieagentur, ECHA?”
 Svar fra fødevare- og miljøminister Esben Lunde Larsen:
 – Nej, det er jeg ikke enig i.
 Og her er grunden – også svar fra 10. juni: Spørgsmål nr. S 1218 – også stillet af Pia Olsen Dyhr (SF):
 “Synes ministeren, landbrugets besparelse på 50-150 kr. pr. hektar ved anvendelse af glyfosat til nedvisning af afgrøder og kort før høst står i et rimeligt forhold til sundhedsrisikoen, i betragtning af at glyfosat mistænkes for at være kræftfremkaldende og hormonforstyrrende?
 – Ja. Baseret på, at EFSA vurderer, at glyphosat ikke er kræftfremkaldende, at der ikke er evidens for, at glyphosat er hormonforstyrrende, og at Miljøstyrelsen er enig i den vurdering.
 Det må være dejligt at leve i Esben Lunde Larsens kemikaliefyldte, men på alle andre måder indskrænkede verden. Her er der hverken fugle eller fuglesang. Kun bølgende, sterile “naturmarker”...
 * Lang næse – til demokratiet
 Folketinget har givet regeringen en næse i sagen om landbrugspakken, der kostede Eva Kjer ministerposten.
 Folketingets miljø- og fødevareudvalg har således givet regeringen en næse i sagen om oplysninger om kvælstofudledning. Og ifølge miljøordførerne for Socialdemokratiet og De Radikale er der tale om en stor næse.
 Pia Adelsteen (DF), der er formand for Miljø- og Fødevareudvalget, betegner det som “en løftet pegefinger”.
 – Det er vigtigt, om noget er alvorligt eller meget alvorligt, siger hun. – Det har ikke noget med regeringen som sådan at gøre. Det er nogle principper, man skal overholde.
 Miljøordfører Ida Auken (R) mener, at regeringen har ført Folketinget bag lyset.
 – Regeringen har ændret juristernes vurdering, så det ikke fremgik klart, at man så en “betydelig risiko”, for at pakken var i strid med internationale love, skriver hun på sin facebookprofil.
 – Når man har en faglig og juridisk vurdering af risikoen ved en beslutning, må det frem i lyset. Det må der ikke dækkes over, mener hun.
 Miljø- og Fødevareudvalget har kaldt statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) i samråd om sagen. Men det afviser statsministeren at møde op til. Nu for anden gang. Han er udmærket klar over, at lokummet brænder, og at han ikke vil kunne svare på kritiske spørgsmål.
 Det har nu ifølge miljøordfører Simon Kollerup (S) ført til, at udvalget har klaget til Folketingets Præsidium.
 Utroligt, hvad man ustraffet kan slippe afsted med som politiker ved regeringsmagten. I alle andre sammenhænge ville der være tale om simpel berigelseskriminalitet, og man ville blive retsforfulgt. Men ikke den nuværende regering, som endda ser stort på, om man skulle have et flertal i Folketinget imod sig...
 Trist at se, hvordan et velfungerende dansk demokrati – opbygget gennem de sidste tusinde år – nu systematisk ødelægges af en Venstre-regering, som endda er i mindretal. Vel vidende, at man ikke klarer næste valg, men derfor vil


text:
ødelægge mest muligt miljø nu – af hensyn til en lille gruppe kernevælgere i dansk landbrug.
 Man føler efterhånden, at et fungerende dansk demokrati er en by i Rusland. Eller en bananrepublik i Centralamerika...
 Altsammen takket være Lars Løkke.
 * Sommersolhverv
 Ak ja. Nu syntes man ellers lige, det gik så godt. At sommeren stod for døren. Men ak. Allerede nu begynder dagene igen at blive kortere...
 Er man glad for de lyse morgener, aftener og nætter, så er det med at nyde dem lige nu. Men selv om det allerede fra i morgen begynder at gå den anden vej, så varer det heldigvis flere uger, før vi for alvor kan mærke, at solen står senere op.
 Netop i dag har vi sommersolhverv og dermed årets længste dag. Det har vi, fordi jordens omdrejningsakse er en smule skæv – fordi den nordlige del af kloden nu hælder ind mod solen, som på dette tidspunkt når sit højeste punkt på sin årlige himmelvandring.
 Netop sommersolhverv den 21. juni er en speciel dag, hvor solen er på himlen i cirka 17 en halv time. I København er det præcis 17 timer og 30 minutter, i Gedser i 17 timer og 16 minutter og længst mod nord, i Skagen er solen på himlen i 18 timer og fem minutter.
 Sommersolhverv markerer således overgangen til gradvist kortere dage frem til vintersolhverv den 21. december, hvor dagene igen begynder at blive længere. Jeg ved godt, hvilket solhverv af de to, jeg foretrækker...
 * Fugl og fisk på Færøerne – og Facebook
 Det er ikke for sent, hvis du endnu ikke har fået planlagt sommerens ferietur. Er du lystfisker og naturelsker, kunne turen meget vel gå til Færøerne, hvis mange søer huser gyldenbrune søørreder i saftiggrønne omgivelser.
 B&P Fiskerejser har sammensat et godt tilbud til dig, der gerne vil opleve Færøerne. Det sker med udgangspunkt i den lille Sandø, som ligger en kort færgetur syd for Torshavn og hovedøen Strømø.
 Sandø er en ø, som gennem tiderne har været et yndet udflugtsmål for danske fiskekoryfæer som Paul Wellendorf og Julius Wedege. De var begejstrede for den lille ø med de fine søer.
 Hvis du synes, det lyder spændende, så læs mere om denne rejse her:
 https://www.facebook.com/bpfiskerejser
 * Sprøjtegift lukker vandværk
 Todbjerg nord for Århus er nok primært kendt for sine hvide turistbusser – sekundært for sit drikkevand. Men nu er det drikkevandet, der er kommet i søgelyset.
 Todbjerg Vandværk må nemlig lukkes nu, skriver Morgenavisen Jyllands-Posten. Årsagen er, at Aarhus Kommune har målt for højt pesticideniveau i drikkevandet, og derfor vælger man at lukke for vandboringer i området.
 Avisen skriver, at vandforureningen er en såkaldt BAM-forurening, som stammer fra ukrudtsmiddel, primært Prefix, der blev solgt i Danmark fra 1965 til 1997. Det har siden taget mellem 30 og 40 år for ukrudtsmidlet at sive ned gennem jorden.
 – Vi kunne godt forsøge at bore et andet sted, men vi ved ikke på forhånd, om problemet ikke vil være lige så stort der. Vi risikerer at skulle


text:
bruge alle vores penge på det, siger formand for Todbjerg Vandværk, Inge Buss, til Jyllands-Posten.
 Fremover vil byen købe vand fra Aarhus Vand i stedet for selv at stå for boringer. I mellemtiden må vandværket, der leverer vand til 115 husstande, blande vandet fra vandværket op med vand fra Aarhus Vand. Herved kommer niveauet på sprøjtegiften ned under det tilladte.
 Sørgeligt, men Todbjerg Vandværk er blot ét ud af flere hundrede danske vandværker, som har måttet lukke på grund af nedsivede sprøjtegifte, der primært stammer fra landbruget.
 * – Hjælp Arktis mod Danmark, USA...
 Danmark har netop haft celebert besøg af USA’s udenrigsminister, John Kerry. Efter sit besøg i København tog Kerry videre til Jakobshavn for at se de smeltende gletchere her. Den globale opvarmning er nemlig noget, der ligger både Kerry og hans chef Obama stærkt på sinde.
 Danmark skal ind i kampen for at beskytte det Arktiske Hav bedre, end vi gør nu, og det skal John Kerry gerne få den danske regering til at forstå. Det mener i hvert fald miljøorganisationen Greenpeace, som i forbindelse med Kerry’s besøg har sendt et åbent brev til den amerikanske udenrigsminister.
 Målet er ifølge Greenpeace, at USA skal få Danmark ind på et nyt spor i forhold til beskyttelsen af området:
 – Det handler om at få Kerry til at banke lidt fornuft ind i hovedet på Norge og Danmark. Begge lande har været noget bagstræberiske og blokeret internationale aftaler. Aftaler, der ellers har mulighed for at munde ud i beskyttelse af det Arktiske Hav, siger talsmanden Sune Scheller.
 Han håber, at mødet med John Kerry kan få den danske regering til at arbejde for – og ikke mod – bedre beskyttelse af området.
 – Danmark har ikke villet lytte til miljøorganisationerne. Så nu kan vi håbe, man vil lytte til John Kerry i stedet, siger han.
 Et af kritikpunkterne fra Greenpeace er de manglende udmeldinger om beskyttelsen af Arktis ved det amerikansk-nordiske topmøde i maj.
 Samtidig blokerer Danmark og Norge ifølge Greenpeace en aftale i Ospar-kommissionen, der konkret har til opgave at beskytte ti procent af det Arktiske Hav. En aftale, der skal indgås på et møde 20.-24. juni.
 – Når vi taler om beskyttelse af det Arktiske Hav, så blokerer Danmark og Norge mange processer, mens USA og Canada på eget initiativ går foran. Så på det her område er USA foran Danmark, siger han til Ritzau.
 * Brexit og brislinger
 Der er milliarder af kroner på spil, når briterne afholder folkeafstemning om EU-medlemskabet nu den 23. juni.
 Vælger briterne at sige farvel til EU, bliver det omkostningstungt for danske fiskere, som bliver afskåret fra de aftaler, der i dag står for knap 33 pct. af den samlede danske fiskefangst, der i 2015 indbragte fiskerne 3,4 mia. kr. Det skriver i hvert fald Børsen.
 – Det tobisfiskeri, vi laver, er i britisk farvand. Det ville være en katastrofe, hvis de lukkede det for os, siger René Schmidt, fisker fra Thyborøn, til Børsen. Han fanger ca. 80 pct. af sine


text:
fisk i britisk farvand.
 I den forbindelse skal det nævnes, at netop det storstilede danske industrifiskeri efter sild, brisling, tobis og sperling, der ikke bliver til menneskeføde, men fiskemel og fiskeolie til fiskefoder, længe har været under mistanke for at trække tæppet væk under naturlige bestande af fugle og fisk. Arter som søpapegøjer og atlanterhavslaks, der ernærer sig af de selvsamme “industrifisk”.
 I dag er EU-landenes farvande fælles for EU-fiskere. Dette vil ændre sig ved et Brexit. Sker det, vil den britiske fiskeriminister ophæve de danske fiskeres nuværende adgang til britisk farvand. Den britiske fiskeriminister og Brexit-fortaler George Eustice har lovet at “handle beslutsomt” og sikre britiske fiskere bedre forhold end i dag efter en udtræden af EU.
 Flere økonomer vurderer, at et britisk farvel til EU vil koste to-fem mia. kr. for den danske fødevareindustri.
 * Plast i kaskelothvaler
 De 13 strandede kaskelothvaler, som tidligere i år skyllede op på strandene i Slesvig-Holsten i det nordlige Tyskland, er blevet obduceret. Og hvad man fandt i de døde hvalers maver, var langt fra det, man normalt ville vente at finde i en dyremave. Blandt maveindholdet var nemlig følgende:
 13 meter fiskenet, et stort stykke af en plasticspand og et 70 centimeter langt stykke motorhjelm fra en bil. Det var blot nogle af de ting, der blev fundet i hvalernes maver.
 Slesvig-Holstens miljøminister Robert Habeck har lagt et billede ud på Instagram, hvor han står med nogle af de ting, der blev fundet i hvalernes maver. Han mener, at fundet bør få mennesket til at tænke over vores forbrug af plastic, der ofte ender som affald i havene.
 – Dette viser konsekvenserne af vores plastic-samfund. Dyr indtager uforvarende plast og andet affald, og vores skrald får dyrene til i værste fald at sulte ihjel med fulde maver, siger han i en pressemeddelelse på Nationalpark Wattenmeer.
 Miljøministeren vil nu forsøge at øge indsatsen mod skrald i havet. Det bliver desværre en kamp op ad bakke...
 * – 1.009 tak for hjælpen!
 Ind imellem har man lov at blive positivt overrasket. Således i dag søndag:
 Mit indlæg om den lille Svejstrup Bæk ved Gudenåen resulterede nemlig i, at ikke færre end 1.009 læsere klikkede sig ind på artiklen alene i løbet af lørdagen. Det højeste besøgstal nogensinde på www.ulnits.dk for en enkelt dag.
 Der har været adskillige dage med besøgstal på 7-800, når vigtige emner har været oppe at vende. Men aldrig tidligere – i sidens snart 20-årige historie – har besøgstallet passeret 1.000 på en enkelt dag.
 Det er næsten symbolsk, at det skulle blive en lille bæk, der gennembrød denne læsermur. Vi lever jo netop nu i en tid, hvor vi mere end nogensinde må forlade os på de små bækkes store betydning, når vore ørreder skal reproducere sig på naturlig vis.
 Læs artiklen, del den og modtag så min store tak for interessen. Lad os håbe, at Randers Kommune forstår, hvilken skamredet perle der ligger og venter på en kærlig hånd – ret inden for bygrænsen.
 http://ulnits.dk/biologi/projekt-svejstrup-baek/
 1.009 tak for


text:
hjælpen so far.
 * Projekt Svejstrup Bæk ved Gudenåen
 Rundt omkring i Danmark findes adskillige vandløb, som ikke lever op til de målsætninger om “god økologisk tilstand”, der stilles i EU’s Vandrammedirektiv fra år 2000. Trods den kendsgerning, at de ellers fra naturens hånd har alle forudsætningerne.
 Et sådant vandløb er Svejstrup Bæk, der munder ud i Gudenåen midt inde i Randers by. Det er et vandløb med et meget stort potentiale, men samtidig også et vandløb, som lider under regulering, sandvandring og rørlægning. Det er også et vandløb, som på lange strækninger gennemløber kommunal jord. Kort før jul sidste år inviterede Dansk Videncenter for Sportsfiskeri (DVS) sammen med Randers Produktionsskole et antal politikere og embedsmænd fra Randers Kommune til et møde om fremtiden for Svejstrup Bæk.
 Forinden havde DVS Randers sammen med DTU Aqua Silkeborg gennemtravet vandsystemet for at se, hvorfor Svejstrup Bæk ikke lever op til kravet om god, økologisk tilstand.
 Det kom der en mindre rapport ud af, som beskrev problemerne, og som kom med konkrete løsningsforslag. Randers Produktionsskole tilbød i den forbindelse at lægge elever og lærere til det mere konkrete arbejde.
 Rapporten i tekst og billeder kan ses på linket her:
 Vi håber nu på velvillighed fra Randers Kommune, så Svejstrup Bæk fremover kan leve op til kravene i Vandrammedirektivet og yde sit bidrag den Naturpark Randers, som kommunen ønsker etableret. Til glæde for alle naturelskere og lystfiskere ved Gudenå og Randers Fjord.
 * Greenpeace: – Stop trawlfiskeri i Arktis
 I takt med den globale opvarmning smelter havisen som bekendt ved polerne. Dette har gjort det muligt for såvel skibsfarten som fiskerierhvervet at drage længere nordpå end hidtil.
 Den nye trafik medfører risiko for ødelæggelse af marine områder, der hidtil har ligget uberørte hen under isdækket. Som har været beskyttet mod det skadelige fiskeri med slæbende bundtrawl af den ofte metertykke is.
 Men der er håb forude. Et antal af fiskeriindustriens største spillere har netop og helt på eget initiativ meldt ud, at de vil stoppe bundtrawlernes indtog i uberørte arktiske farvande.
 Det er første gang, at en industri selv melder sig på banen for at beskytte Arktis. Globale giganter som McDonald’s, Findus, Iglo og danske Espersen, som er Europas største leverandør af torsk fra Arktis, siger nu nej til bundtrawlede torsk fra uberørte områder i Arktis.
 Lad os bruge dette momentum til at lægge pres på Norge for at beskytte Arktis. Norge, der som nation endnu ikke har taget afstand fra det nye skadelige fiskeri i hidtil uberørte havområder.
 For at opnå en varig beskyttelse af Arktis er det vigtigt, at også den norske regering forpligter sig til at beskytte området. Havet omkring Svalbard er hjem for sårbare dyrearter som isbjørne, hvidhvaler og spækhuggere. Det er derfor Norge, som har mulighed for at skabe den lovgivning, der kan frede dette enestående område og sikre det for fremtiden.
 Det er derfor på tide, at vi optrapper presset på Norge, og vi har brug for alles hjælp, hvis det skal lykkes. Ved at deltage i denne


text:
underskriftindsamling er man med til at lægge pres på den norske regering for at følge fiskeindustriens eksempel og skabe et beskytte havreservat omkring Svalbard.
 Skriv under her: https://www.savethearctic.org/da/iceedge/
 * Ikke flertal i EU for glyphosat
 EU’s medlemslande har netop stemt om at forlænge godkendelsen af sprøjtemidlet glyphosat, men der var ikke flertal. Derfor bliver forslaget om forlængelse nu sendt til EU’s appeludvalg. Efter tre gange nej. Det forventes at Kommissionen meget snart vil indkalde appeludvalget til et møde om sagen.
 Afgiver appeludvalget med kvalificeret flertal en negativ udtalelse om forslaget, kan Kommissionen ikke vedtage forslaget. Afgiver appeludvalget med kvalificeret flertal en positiv udtalelse, vedtager Kommissionen forslaget. Afgiver appeludvalget ikke nogen udtalelse med kvalificeret flertal kan Kommissionen vedtage forslaget.
 For tredje gang må EU-Kommissionen notere, at der ikke blandt de 28 medlemslande er flertal for at give en fornyet godkendelse til glyfosat, aktivstoffet i bl.a. Roundup, verdens mest anvendte ukrudtsmiddel, fremstillet af frøgiganten Monsanto.
 Den gældende tilladelse til at markedsføre glyfosat-baserede sprøjtemidler i EU udløber med udgangen af juni, men på et møde mandag formiddag i EU’s stående komité om planter, dyr, fødevarer og foder viste det sig umuligt at mønstre det kvalificerede flertal, der er nødvendigt for at forny tilladelsen.
 Den fastlåste situation er den foreløbige kulmination på et langstrakt forløb, hvor Kommissionen to gange forgæves har søgt at opnå kvalificeret flertal for sprøjtemidlet. I marts forsøgte man at få en tilladelse for 15 år igennem, men en række lande sagde nej eller afviste at stemme for, og derfor vendte Kommissionen i maj tilbage med et kompromisforslag om en 9-årig godkendelse.
 Heller ikke det kunne der imidlertid samles den nødvendige opbakning til, og derfor forsøgte Kommissionen sig mandag med en såkaldt administrativ forlængelse af den hidtidige tilladelse. Den skulle løbe i 12-18 måneder i venten på, at EU’s kemikalieagentur, ECHA, næste år får færdiggjort sin vurdering af sundhedsrisici ved glyfosat.
 * Giftsprøjtning endnu tættere på vandløb og søer
 En ny bekendtgørelse, som trådte i kraft 5. juni, giver landmænd mulighed for at bruge såkaldt “afdriftsreducerende udstyr” og mindske afstanden til følsomme områder, når de sprøjter deres afgrøder.
 I første omgang er det hovedsageligt dyser, der mindsker afdriften, som er omfattet af reguleringen. Denne type dyser er udviklet, så der sker mindst mulig drift – dvs. sprøjtningen sker mere præcist og rammer afgrøderne og i mindre omfang omgivelserne. Dyserne giver en større dråbe, som derfor er tungere og ikke fanges så let af vinden.
 Hvis landmænd anvender dyser, der mindsker afdriften, kan de sprøjte tættere på vandløb og §3-natur end i dag. Den såkaldte bufferzone mellem mark og natur, som er et krav ved sprøjtning med nogle midler, bliver simpelthen mindre. Det giver mulighed for at optimere udbyttet, fordi man kan dyrke og sprøjte på et større areal end hidtil.
 Det er Miljøstyrelsens vurdering, at dyser, der mindsker afdriften, ikke vil medføre en øget eksponering for miljøet. I Sverige, hvor miljølovgivningen også er restriktiv, gælder tilsvarende regler. I Landbrug & Fødevarer glæder sig ikke uventet over de nye regler:
 – Vi


text:
har arbejdet med det i adskillige år, og nu har fagligheden sejret, siger Torben Hansen.
 Ifølge Torben Hansen har man arbejdet for at få lov at gøre som i lande som Sverige og Tyskland, lige siden Landbrug & Fødevarer hed Dansk Landbrug. Et argumenterne har været, at undersøgelser i Sverige viste, at der er mindre, der ender i søer og åer, når man får lov at bruge disse virkemidler, selv om man sprøjter tættere på.
 – Fornuftige virkemidler er bedre end generelle forbud og krav, og det betyder, at vi kan dyrke jorden optimalt på en større del af marken, så vi er virkelig glade, siger han.
 Inden man må sprøjte tættere på vandmiljøet, skal man registreres, men Torben Hansen glæder sig over, at det er en enkel ordning, der ikke er voldsomt bureaukratisk.
 I praksis vil man for eksempel med pesticider, der har en 20-meter zone sprøjte ned til 10 meter eller måske endda blot 2 meter fra vandmiljøet – alt efter hvilket udstyr, man bruger. Uhyggelige perspektiver, for hvordan i alverden skal man kunne undgå, at noget sprøjtemiddel bliver inden for to meter?
 NaturErhvervstyrelsen vil løbende kontrollere, at landmændene overholder reglerne og kan dokumentere, at de anvender de rigtige dyser. Hvordan det så ellers skal kunne udføres i praksis – med mange tusinde dyser i drift...
 Man ser tydeligt, at vi har fået en landbrugsstyret Venstre-regering.
 * Se Jorden grønnes med kuldioxiden
 Forskere har fundet, at mellem en fjerdedel og halvdelen af Jordens bevoksede jorder er blevet betydeligt grønnere i løbet af de sidste 35 år – primært på grund af det stigende indhold af kuldioxid i atmosfæren.
 Resultaterne er baseret på computermodeller og data indsamlet af NASA og NOAA satellitter. “Grønningen” repræsenterer en stigning i mængden af blade på planter og træer svarende til et område to gange størrelsen af det kontinentale USA.
 Grønne blade bruger sollys, vand og kuldioxid til at vokse – til at producere nyt organisk stof. Mens stigende koncentrationer af kuldioxid i luften kan være gavnligt for planterne, er kuldioxid samtidig en af de største syndere, når det gælder klimaændringer.
 Drivhusgassen kuldioxid, der fanger varmen i Jordens atmosfære, har været stigende siden begyndelsen af den industrielle tidsalder. Vi har nu nået koncentrationer, der ikke er set i de sidste 500.000 år.
 Hvad værre er, så siger forskerne nu, at de synlige virkninger af kuldioxid på planter kan være begrænset. Undersøgelser har nemlig vist, at planter tilpasser sig stigende koncentrationer af kuldioxid, og at det synlige løft til vegetationen falder med tiden. Den observerede grønning afspejler således ikke proportionelt den reelle stigning i kuldioxidindholdet, men er mindre.
 Tak til NASAs Goddard Space Flight Center for den pædagogiske og grafiske fremstilling af grønningen. Se videoen her:
 * Ny plan for regulering af skarv
 Skarven kan fortære op til halvdelen af de laks, der trækker ud gennem Ringkøbing Fjord hvert foråret, og bl.a. derfor indfører miljø- og fødevareministeren nu mulighed for mere effektiv regulering.
 Antallet af skarv er de seneste år steget voldsomt, og mange af


text:
dem slår sig ned langs de danske kyster og fjorde. Det går ud over erhvervs- og lystfiskere, fordi skarven spiser sig mæt i de laks, snæbler og ørreder, som de lokale fiskere skal have i nettet. Derfor indfører miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen en ny og mere aktiv regulering af skarv, som vil træde i kraft 1. juli.
 – Det går ikke, at skarven bruger danske kyster og fjorde som madkasse. Vi har tal, der viser, at skarv kan fortære op til halvdelen af de laks, der trækker igennem Ringkøbing Fjord om foråret. Der er behov for en mere aktiv regulering, så vi sikrer grundlaget for et stærkt fiskerierhverv og øger potentialet for fisketurisme langs de danske kyster, vandløb og åer, siger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen.
 Tidligere har det særligt været det kystnære fiskeri, der har haft problemer med skarv, men i de seneste år har lystfiskere oplevet, at skarve æder fiskeyngel langt oppe i vandløbene. Dette er sket efter et par hårde isvintre, der tvang skarverne op i de eneste isfri farvande – de strømmende vandløb.
 Den nye forvaltningsplan giver to nye muligheder for regulering. Fremover vil man i en længere periode end i dag kunne skyde skarven langs vandløb med sårbare fiskebestande. Derudover vil den fremover kunne skydes de steder, hvor den opholder sig – såkaldte dag- og natrastepladser – ved vandløb og søer i perioden 1. august til 31. marts.
 – Vi skal have fundet en bedre balance mellem skarv, mennesker og fisk. Det må ikke være sådan, at vi ved at beskytte en art som skarven samtidigt får spist sårbare fisk som snæbel og laks i så stort et omfang, at både fisk og fiskere får dårligere vilkår.
 – Den nye forvaltningsplan giver fiskerne mulighed for at skyde skarven, hvor den er til gene for deres fiskeri og for fiskeynglen. Samtidig sikrer vi, at skarven overlever og beskyttes som dansk ynglefugl, siger Esben Lunde Larsen.
 Udkastet til den nye forvaltningsplan har netop været i høring. Der bliver nu kigget på, om de indkomne høringssvar giver anledning til at rette planen yderligere til, før den træder i kraft.
 Fakta om skarven: I midten af 1990’erne lå antallet af skarvynglepar i Danmark stabilt på omkring 39.000. Herefter gik antallet tilbage og nåede et lavpunkt på 25.000 i 2013. I 2015 er antallet igen steget til 31.000.
 Skarven er særligt et problem langs åløb, som eksempelvis Skjern Å og i den tilstødende Ringkøbing Fjord. Konkret er den et problem for sårbare bestande af fisk, herunder laks, ørred, stalling, ål og snæbel. Snæblen er en stærkt truet laksefisk, som kun findes i Vadehavsområdet. Skarv giver også udfordringer andre steder i landet, i kystområder og ved åløb.
 Den gamle forvaltningsplan for skarv stammer tilbage fra 2009, hvor problemerne slet ikke havde det omfang, de har fået i dag. Udkastet til den nye forvaltningsplan er udarbejdet med inddragelse af Skarvarbejdsgruppen, hvor både fiskerierhverv, lyst- og fritidsfiskeri og grønne organisationer deltager.
 * B&P Fiskerejser: Nu på Facebook
 B&P Fiskerejser har


text:
lanceret en helt ny side på Facebook:
 Siden er tænkt som et supplement til det store website www.bptravel.dk, hvor du finder alle fiskerejserne på webadressen https://www.bptravel.dk/rejse/rejsetema/fiskerejser/
 På Facebook vil B&P Fiskerejser løbende orientere om spændende nye rejsemål og om, hvad der sker på de faste destinationer. Specielt gode tilbud vil naturligvis også blive præsenteret her. Du vil også kunne stille konkrete spørgsmål om destinationerne og fiskeriet på dem.
 B&P Fiskerejser er størst og stærkest på Island og Færøerne, hvor firmaet har været aktiv i mere end 20 år. Men har hele verden som arbejdsplads, når det gælder om at sende rejseglade lystfiskere ud på nye fiskeeventyr.
 Der vil være rejsetilbud fra øst til vest og syd til nord. Fra det iskolde Norden til det varme Syden. Fra Alaska til Afrika. Det eneste krav til destinationerne er, at de skal byde på fiskemuligheder i særklasse.
 B&P Fiskerejser arbejder lige nu på højtryk for at få sat konkrete priser og faste datoer på de mange rejsemål til hele verden.
 * Økosund
 Ind imellem kan man virkelig have brug for lidt godt miljønyt, for der er søreme langt imellem den slags lige for tiden...
 Her er så en god nyhed: For selv om økosystemet i det smalle sund mellem Danmark og Sverige fortsat er truet, så går det alligevel miljøet overraskende godt.
 Den konklusion blev for nylig fremlagt på et pressemøde i Malmø, efter at et forskerhold fra virksomheden Oceana har sejlet 3 uger og 489 sømil rundt på Øresund:
 – Vi har for eksempel fundet boblerev og særlige arter af brunalger. Det gør os rigtig optimistiske, at der findes forudsætninger for et rigtigt sundt marineliv, siger Lasse Gustavsson, der er europæisk direktør for Oceana.
 – Det er bedre, end jeg troede, og bedre end danskerne generelt tror, siger han.
 Oceana har undersøgt Østersøen og Kattegat i 2011, 2012 og 2013 og har her lavet stikprøver i Øresund, men aldrig nogle tilbundsgående undersøgelser.
 Den netop afsluttede videnskabelige undersøgelse er derfor den største foretaget i Øresund i moderne tid og bestod af to sideløbende ekspeditioner: Et hold med dykkere og et hold med en dykkerrobot kaldet ROV.
 I tiden før Anden Verdenskrig formoder man, at biodiversiteten i Øresund, Østersøen og Kattegat har været sund, uberørt og bæredygtig. Efter krigen kom der et stort og ukontrolleret industrielt opsving, der blandt andet betød øget trawlfiskeri og sandudvinding i de nordiske farvande. Begge faktorer, der ødelægger sandbunden og muligheden for liv.
 På grund af den intensive skibstrafik på Øresund har der længe hersket et generelt forbud mod trawlfiskeri. Noget, både fiskebestand og havbund har nydt rigtig godt af.
 * Sand fra Sundet
 Sandudvindingen på Øresund har længe været et omdiskuteret emne og samtidig et stridsspørgsmål mellem Danmark på den ene side og det mere miljøvenlige Sverige på den anden.
 Sandudvinding foregår ved, at man suger en stor mængde sand op fra havbunden og efterlader et hul, der langsomt fyldes med døde alger. På den måde opstår der det, Oceana-direktør Lasse Gustavsson kalder for “døde øer” på havbunden.


text:
Steder, hvor intet kan leve. Man fandt for eksempel et 10 meter dybt sandudvindingshul fra 1950’erne, der stadig var helt dødt.
 Det var langtidskonsekvenserne af disse faktorer, som Oceana ville undersøge.
 – Vi har fundet store skader fra sandudvinding og trawlfiskeri, som er værre, end vi troede, men vi har også fundet sensationelt gode nyheder, siger Lasse Gustavsson.
 Han sammenligner Øresund med en patient, der fortsat er indlagt, men i bedring.
 En af de mere kritiske opdagelser er, at sandudvindingen langs de danske kyster har store konsekvenser for økosystemet. Det er specielt et problem, da skove af ålegræs danner bolig for mange forskellige fisk og bunddyr. Og etablering af ålegræs går ikke hånd i hånd med sandudvinding.
 I modsætning til i Sverige, er det ikke ulovligt at udvinde sand fra havbunden i Danmark. Lasse Gustavsson forklarer, at man blandt andet bruger sandet fra hullerne til at bygge huse og veje, så når økonomien tager fart, tager sandsugningen til.
 – På den måde er sandudvindingshullerne et tegn på gode nyheder for samfundet lige her og nu, men på den lange bane er det ikke særlig smart. Hverken økologisk eller økonomisk set, siger han.
 Lasse Gustavsson mener, der kun er én måde at få Øresund helt rask på. Sundet skal gøres til en nationalpark. Den højeste juridiske beskyttelse, man kan give naturen.
 – Det er meget anvendt på landjorden, hvor jeg ved, der findes 26 i Sverige alene, men der findes kun 1 marin nationalpark i hele Europa. Det ved jeg, for jeg var med til at kæmpe for den, så jeg ved også, det ikke er helt let, siger han.
 Lasse Gustavsson mener dog, at Øresund er langt mere bevaringsværdigt:
 – For det første fordi, der er så mange flere mennesker til at stresse havmiljøet. Der er omkring 4 millioner mennesker, som udnytter Øresund. Der er en langt mere intensiv udnyttelse af havet, når man har storbyer som København, Helsingør, Malmø og Helsingborg. For det andet fordi biodiversiteten var langt mere interessant, end vi havde forestillet os.
 Lasse Gustavsson håber, at ekspeditionens fund giver nok videnskabelig “ammunition” til at kunne påvirke politikerne:
 – Vi skal beskytte de mange fisk og havdyr, der lever her. Det er selvfølgelig først og fremmest for dyrelivets skyld, men det er altså også for fiskernes.
 * Friske facts om Øresund
 Øresund har mellem 30 og 50 gange så mange fisk som hele Kattegat.
 Der er gigantiske undersøiske rev med blåmuslinger. Hestmuslinger er i tilbagegang. Det er et problem, da de to muslinger lever forskellige steder og således er føde for forskellige typer af havdyr.
 I modsætning til i 2013 fandt man fandt ingen levende Haploops. Haploops er små krebsdyr, der er vigtige for økosystemet. Oceana frygter, de er uddøde.
 Man har opdaget boblerev, hvilket man ikke troede fandtes i Øresund. De undersøiske sandstensformationer, der slipper methangas op fra undergrunden, skaber rigtig gode forudsætninger for liv.
 Et overraskende fund var det, man kalder søfjer. Et polypdyr, der normalt lever i mere saltholdigt vand, men måske har de


text:
senere års kraftige storme ført dem ind i Øresund.
 Der er fortsat store trusler fra trawlfiskeri og sandudvinding. I forhold til trawling er det særligt piratfiskeri, der undergraver muligheden for, at økosystemet kan gøres bæredygtigt. På grund af den intensive skibstrafik på Øresund har der nemlig længe hersket et generelt forbud mod trawlfiskeri.
 I forhold til sandudvinding er det hovedsagligt Danmarks manglende forbud mod praksissen, Oceana gerne så ændret.
 * DN: Nye EU-klimakrav realistiske
 Dansk velfærd er ikke truet af de nye klimakrav, som EU sætter til dansk landbrug. Det skrev præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening (DN), Ella Maria Bisschop-Larsen for nylig i et debatindlæg i Morgenavisen Jyllands-Posten.
 Ifølge EU-forslaget, som skal forhandles på plads i løbet af de næste måneder, skal dansk landbrug reducere CO2-udledningen med yderligere 37 procent senest i 2030. Alle andre EU-lande slipper billigere med en lavere procentsats.
 DN-præsidententen påpeger, at dansk landbrug skal bære en lidt større byrde end andre EU-lande, fordi dansk landbrug fylder mere end de andre. Danmark er nemlig suverænt det land i verden, som producerer mest kød målt i forhold til indbyggertallet, lyder det.
 Ifølge Ella Maria Bisschop-Larsen er det et blålys for dansk landbrug at satse på en større konventionel produktion.
 – Nu er der lang tid til, at de nye klimamål skal nås i 2030. Danmarks Naturfredningsforening vil gerne opfordre landbruget til at gå konstruktivt ind i omstillingen frem for at fremføre de sædvanlige dommedagsprofetier. Vi kan nemlig sammentænke løsningerne i forhold til klimaudfordring, vores forpligtigelser for at standse tilbagegangen i den biologiske mangfoldighed og for at reducere udledningen af næringsstoffer til vandmiljøet, skriver hun i indlægget.
 Ifølge præsidenten skal landbruget følge tre hovedspor:
 Stoppe med at dyrke humusrige jorde.
 Satse på et landbrug, der genopbygger jordens kulstoflager.
 Samt overgå til et langt større økologisk landbrug med færre husdyr end i dag.
 – Disse løsninger udløser nemlig ingen “katastrofe for dansk velfærd”. Sandheden er, at det næppe vil kunne mærkes på det danske samfund, hvis landbrugets animalske produktion bliver lidt mindre. Til gengæld bliver hele samfundet rigere på natur, rent vand og bedre klima, slutter DN-præsidenten.
 * Sand Kammerherre
 Ikke kun ude på Øresund er det galt med sandudvindingen. Også inde på land er der problemer...
 Kammerherre, hofjægermester og godsejer Peter Scavenius risikerer nu at få en sag på halsen. Det sker, efter at han har fjernet 300 kubikmeter sand, svarende til 500 ton, fra den populære badestrand ved Klitholm Havn.
 Scavenius hævder selv, at han har en 30 år gammel skriftlig tilladelse fra det tidligere Storstrøms Amt. Han kan bare ikke finde tilladelsen – og det kan Region Sjælland heller ikke, skriver TV Øst.
 – Jeg skal ikke udelukke, at der faktisk har været givet en tilladelse engang. Men vi er nødt til at lægge til grund, at godset ikke har tilladelse, når papiret ikke findes, siger miljøplanlægger Mads Bisgaard fra regionen til TV Øst.
 Det vakte stor røre blandt de lokale beboere, som havde set en lastbil køre i pendulfart mellem den populære badestrand og campingpladsen. En borger


text:
kontaktede formanden for Østmøn Naturforening, Margareta Dahlström, som efterfølgende anmeldte sandtransporten til Vordingborg kommune.
 – Det virker ikke rigtigt, at man fjerner sand i den målestok fra den mest populære badestrand – og så endda lige op til badesæsonen. Der er kørt så mange læs sand væk, at stranden ikke ligner sig selv. Det er til mere, end bare en sandkasse i baghaven. – Det er decideret råstofudvinding, sagde hun til BT og tilføjede, at hun efterfølgende selv har været forbi stranden, hvor hun kunne konstatere at overfladen på en strækning på over 100 meter var skrabet væk.
 Peter Scavenius, der er ansvarlig for godsets drift, og som selv ejer et sommerhus ud for stranden, afviste overfor BT, at han har gjort noget forkert:
 – Det er vores strand, og det har været rutine, at vi tager sand derfra, når vi har haft brug for det. Hverken strand eller klitter har taget skade. Det eneste er, at man kan se hjulsporerne, men de forsvinder, når vandet skyller op, sagde han og tilføjede, at der kun er blevet taget sand fem til ti centimeter i strandens overflade.
 Men før tilladelsen dukker op, har Peter Scavenius altså lidt af et forklaringsproblem.
 * Kloakering af det åbne land virker
 Mange har gennem de seneste år stillet spørgsmålstegn ved effekten af den pågående kloakering af det åbne land – af spredt bebyggelse i tyndt befolkede egne af landet. Med mange diffuse forureningskilder.
 For nylig havde det rådgivende ingeniørfirma Niras sammen med en række øvrige centrale aktører indkaldt til pressemøde på åbrinken ved Stangerup på Nordfalster. Man havde gennemført en længerevarende undersøgelse, som skulle afklare spørgsmålet: – Virker kloakeringen af det åbne land? – Er det de mange penge værd?
 Rapporten fra Niras viser, at vandkvaliteten i Fribrødre Å er blevet markant forbedret siden kloakeringen af cirka 250 ejendomme i åens opland fra 2010-2012.
 Antallet af arter, der kun trives i rent vand, er steget, mens de forureningstolerante arter er gået tilbage. Det ses blandt andet ved, at man for første gang har identificeret den sjældne blåbåndede pragtvandnymfe. Men også at den generelle fiskebestand er steget.
 Hovedresultaterne af undersøgelsen er, at:
 Vandkvaliteten er blevet bedre – fosforindholdet er faldet.
 Vandmængden er ikke målbart reduceret/ændret.
 Smådyrsfaunaen er væsentligt forbedret, både i form af højere faunaklasser på flere stationer og en fremgang i rentvandskrævende arter/grupper samt en tilsvarende tilbagegang i forureningstolerante arter/grupper.
 Der er fundet ørreder i højere tætheder end tidligere samt på to stationer, hvilket ikke tidligere er sket inden for samme år.
 ”Der er overordnet set sket en positiv udvikling i Fribrødre Å i perioden efter kloakeringen i 2010-2012 – en udvikling, som både nykloakering og separatkloakering af landsbyerne i området har bidraget til,” sagde biolog Carsten Bjørn fra Niras.
 Rapporten fastslår, at en yderligere forbedring af faunaen formentlig vil kræve fysiske forbedringer i vandløbet og en mere skånsom vedligeholdelse. Desuden bør der fortsat være fokus på opsporing af eventuelle enkeltudledninger af spildevand.
 ”Vandløbenes generelt dybt nedskårne og udrettede profiler betyder imidlertid, at den selvrensende


text:
effekt over for belastning med organisk stof er lav. Hvis denne effekt skal øges, hvilket er en forudsætning for fuld opfyldelse af målene i vandmiljøplanerne, skal vandløbet have lov til at udvikle sig mere naturligt,” sagde Carsten Bjørn.
 Sådan. Slut med oprensning og grødeskæring, dersom man vil have mere miljø for pengene.
 * – Urimelige EU-klimakrav?
 EU-Kommissionen er ved at udskrive en gigantisk klimaregning til dansk landbrug. Konsekvensen kan blive, at landbrugsproduktionen reduceres i Danmark og øges i blandt Østeuropa, hvor udledningen af klimagasser er større.
 Analyser fra eksperter på Joint Research Centre – som hører under EU-Kommissionen – indikerer, at de nye klimakrav vil medføre, at Danmarks produktion af oksekød skal falde med op mod 50 pct., mens produktionen af mælk reduceres 24 pct., og produktionen af svinekød falder 14 pct.
 Danmark har de seneste 25 år indført en række vandmiljøplaner, som allerede har medført, at landbrugets udledning af klimagasser er reduceret 21 pct., selv om produktionen er øget 14 pct. Internationale studier viser, at danske landmænd derfor er blandt de mest klimaeffektive i Europa.
 Eksempelvis er Danmark det EU-land, hvor produktionen af en liter mælk medfører den laveste udledning af klimagasser. På oksekød er Danmark nummer to blandt de 28 EU-lande. Og alligevel er det dansk landbrug, der nu pålægges de største reduktionsforpligtelser af EU.
 – Det er et fuldstændig vanvittigt system, der nu indføres. EU forlanger, at der skal gøres den største indsats i de lande, hvor man i forvejen er nået længst, og hvor det derfor koster mest at nå endnu længere. Konsekvensen bliver, at man presser landbrugsproduktion væk fra de mest klimaeffektive lande – som Danmark. Produktionen flytter i stedet til lande, hvor udledningen i dag er højere og de fremtidige reduktionskrav er lavere, påpeger professor Jørgen E. Olesen, Aarhus Universitet.
 Det ventes, at dansk landbrug vil blive pålagt at reducere udledningen af klimagasser yderligere omkring 37 pct. inden 2030. Årsagen er, at EU har indført et system, som indebærer, at de rigeste lande skal reducere udledningen mest. Danmark har det næsthøjeste bruttonationalprodukt pr. indbygger i EU og pålægges derfor et tilsvarende højt reduktionskrav.
 – De mest effektive landbrug pålægges nu de allerstørste reduktionskrav. Det vil reelt betyde, at dansk landbrug straffes for at have gået forrest, siger miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen, som nu har indledt forhandlingerne om de kommende klimamål i Bruxelles.
 Her kommer den danske minister til at kæmpe en ensom kamp, da ingen andre EU-lande rammes tilnærmelsesvist så hårdt af de nye klimakrav:
 – Vi er helt indstillet på, at der skal gøres en indsats for et bedre klima. Det fremmer bare ikke den proces, hvis vi undervejs får slået verdens mest klimaeffektive landbrug ihjel og får flyttet produktionen til lande, hvor udledningen er højere, mener Esben Lunde Larsen.
 * Majfluer – i juni
 Der findes mange pudsigheder ude i vor forunderlige natur – nogle lette at forstå og andre tilsyneladende uforklarlige.
 Set med fluefiskerøjne er det både interessant og påfaldende, at forekomsterne af vårfluer typisk kulminerer om efteråret. Og


text:
ikke om foråret, som navnet ellers lader formode. På samme måde kan det undre, at et af fluefiskerens vigtigste og mest lovpriste insekter – den store majflue Ephemera danica – primært sværmer i juni måned og ikke i maj.
 Forklaringen er imidlertid ligetil – når man først kender den. I forbindelse med skiftet mellem den gamle julianske og den nuværende gregorianske kalender måtte man helt enkelt springe et antal dage over for at indhente den tid, man efterhånden havde tabt i forbindelse med den gamle og unøjagtige kalender.
 Men det var ikke så ligetil endda, når nu proselytterne var delt i italienske katolikker og engelske protestanter. Sidstnævnte har ikke fået deres navn uden god grund...
 Læs meget mere herom i artiklen “Majfluer – i juni”, som findes på denne adresse:
 http://www.ulnits.dk/fluefiskeri/majfluer-i-juni/
 * Verdensrummet ser rødt!
 I dag er den røde planet Mars tættere på Jorden, end den har været siden november 2005. Nu er den “kun” 75 millioner km borte, og nu syner den derfor større end i de sidste ti år. Mars er markant mere synlig nu, end den plejer at være.
 Som nogle måske husker – enkelte så det måske endda selv – så passerede Jorden ind mellem Mars og Solen for en god uges tid siden – den 22. maj. Da siger man i fagsproget, at “Mars er i opposition til Solen”. Da ligger de tre himmellegemer på linje, og Jorden blokerer da for Solen på Mars. Det vil ske igen i 2018.
 Se Mars på sydøsthimlen, når den står op i aften ved 21-tiden. Og sig farvel til den igen, når den går ned i sydvest ved 04-tiden. Højest står den røde planet ved 00.30-tiden, hvor den er let at se lavt på sydhimlen. Hvis der altså er skyfrit.
 Skulle det ikke lykkes at se Mars netop i dag/i morgen, så fortvivl ikke: Mars er stort set lige så tæt på i de kommende dage og uger og måneder. Der er ingen synlig forskel!
 Læs mere om Mars og alle de andre planeter på denne adresse:
 http://www.ulnits.dk/biologi/solsystemet/
 * Sælerne skal skydes
 Gråsælen, der ellers har været på randen af udryddelse, har gjort et kolossalt comeback de seneste år. Den har desværre fået smag for de torsk og laks, der svømmer rundt ud for Bornholms kyst, og det ødelægger både fiskernes fangst og deres redskaber.
 Derfor skal et hold specialuddannede sæljægere nu i gang med at fjerne gråsælerne, der i stigende grad truer de bornholmske fiskeres levebrød. Det har miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) godkendt med en ny forsøgsordning.
 – Vi skal selvfølgelig sikre en bestand af gråsæler i Danmark. De senere år er bestanden imidlertid vokset så markant i Østersøen, at der nu er behov for at skyde de gråsæler, der skaber problemer, siger miljø- og fødevareministeren i en pressemeddelelse.
 – Kystfiskeriet er et vigtigt erhverv for Bornholm, og det vil regeringen gerne være med til at sikre på en fornuftig måde, siger han.
 Gråsælen er beskyttet under EU’s habitatdirektiv. Derfor må reguleringen kun


text:
ske, så længe det ikke truer sælens bevaringsstatus.
 – Der skal være en rimelig balance mellem natur og mennesker. Den balance er blevet udfordret, fordi gråsælbestanden i Østersøen er vokset, og nu svømmer gråsæler i stort antal igen rundt ved blandt andet Bornholm, hvor de gør livet surt for bornholmske kystfiskere, siger Esben Lunde Larsen.
 Man kunne ønske sig, at samme sunde logik blev overført på skarvproblematikken.
 * EU og Landbrugspakken
 EU har nu sendt en såkaldt pilotskrivelse til regeringen om, at den omstridte landbrugspakke kan være i strid med hele tre EU-direktiver på én gang:
 Vandrammedirektivet, Nitratdirektivet og Habitatdirektivet.
 I skrivelsen hedder det, at landbrugspakken kan føre til forværring af tilstanden i vandmiljøet og grundvandet. Dette fordi Venstres mindretalsregering har tilladt øget gødskning og ophævet randzonerne, samtidig med at de kompenserende tiltag enten blot er frivillige, endnu ikke er på plads, endnu ikke er dokumenterede eller måske først er virkningsfulde om flere år.
 Det skal blive spændende at følge Venstres håndtering af disse anklager, der sikkert “i Esben Lundes verden” blot er høflige forespørgsler fra et professionelt interesseret EU.
 EU-Kommissionen beder i sin skrivelse regeringen forklare, hvilke ekstra tiltag den vil indføre og hvor hurtigt for at sikre, at EU-reglerne respekteres.
 Hvis regeringen ikke formår at forklare sig, kan en såkaldt åbningsskrivelse fra Bruxelles være næste skridt – en advarsel om en mulig kommende traktatkrænkelsessag ved EU-Domstolen.
 – Og så bliver det for alvor spændende. Så er det landdistriktsmidler og landbrugsstøtten, der kommer i spil. Og da taler vi ikke længere millioner, men milliarder af tilskudskroner fra EU...
 * Kynisk, kalkulerende og nærmest kriminelt
 Sådan tænker og kalkulerer man tilsyneladende koldt og kynisk, ja nærmest kriminelt, om vandmiljøet i Venstre:
 – Jeg kan ikke se, hvordan regeringen vil få rettet op på det. Meget af det, Kommissionen anker over, er jo noget, der allerede er sket, siger professor i miljøret ved Århus Universitet, Ellen Margrethe Basse, til Dagbladet Information.
 Det gør hun med henvisning til, at gødskningsloven er vedtaget, og landmændenes øgede gødskning indledt uden de krævede konsekvensvurderinger for grundvandet og Natura 2000-områderne.
 Juraprofessoren tror, at regeringen løber en kalkuleret risiko, vel vidende at en eventuel traktatkrænkelsessag er en langtrukken affære:
 – Jeg kan forestille mig, at en sådan sag tager to-tre år, siger hun.
 Og til den tid er skaderne på vandløb og vandmiljø jo for længst sket. Man kan så blot håbe, at landbrugsstøttten efterfølgende vil blive krævet tilbagebetalt af det danske landbrug, så de får noget mere at klage over.
 For landbrugsstøtten, den vil Venstre skam gerne have fra EU. Ja, man er faktisk totalt afhængig af den.
 Man vil blot ikke overholde spillereglerne for at få tilskuddene...
 * Ålene gik i rusen
 Fiskerikontrollen fik forleden en anmeldelse om ulovligt ålefiskeri i Saltbæk Vig, og fiskerikontrollørerne Jonas Krøyer og Martin Baldur besluttede at tjekke anmeldelsen, hvilket betød aften- og nattevagt i tre fortløbende døgn.
 – Anmeldelsen gik på en gammel kending, og da anmeldte nok havde en mistanke om at være i vores søgelys, så skulle


text:
kontrollen foregå undercover og yderst diskret, fortæller Martin Baldur til sn.dk.
 Så afsted listede de to kontrollører og sneg sig på plads på et udvalgt udkigspunkt, hvor de havde udsyn over området. På første vagt, der gik, indtil det begyndte at øsregne klokken 01, skete der ikke så meget.
 Kontrollørerne vendte derfor tilbage om aftenen på vagt. Der skete heller ikke noget denne aften og nat. Alligevel valgte man at tage af sted igen tredje dag, hvor ventetiden endelig gav resultat.
 Klokken var blevet omkring 23.30, da natkikkerten blev forsigtigt fundet frem, og nu kunne man se to personer i færd med at røgte de overvågede ruser.
 Kontrollørerne fik listet sig ud af deres skjul for at møde de to personer, når de kom tilbage på fast grund med fangsten.
 De anmeldte kom på fast grund få meter fra kontrollørerne, som sprang frem med kraftige lygter og råbte »Fiskerikontrol – vi skal lige have en snak«.
 Overraskelsen var total hos de to fiskere, der havde to baljer med cirka 30 kilo levende ål svømmende rundt.
 Kontrollen blev afsluttet i god ro og orden, ålene blev genudsat, og der blev konfiskeret to armruser. Fiskerne kan nu se frem til en bøde af anseelig størrelse og frakendelse fra at drive fritidsfiskeri i op til et år.
 I kampen mod de ulovlige fiskemetoder er henvendelser fra privatpersoner guld værd, siger overfiskerikontrollør Steen Nielsen fra Fiskeriinspektoratet i Kolding:
 – Vi har et rigtig, rigtig stort distrikt, og henvendelserne er med til at optimere vores ressourcer. Det betyder, at vi kan sætte ind og kontrollere der, hvor vi ved, der er noget at hente, siger han til dr.dk.
 – Der er bid i mellem 10 og 40 procent af henvendelserne. Alt efter hvor de ulovlige fiskeredskaber er placeret, kan de have stor skadevirkning på fiskebestandene, siger Steen Nielsen.
 – Hvis der bliver fisket i og ved fredningsbælter, hvor der til tider samles store mængder af fisk, så kan det have stor skade på bestanden. Især havørreder, der venter på at gå op i vandløb, kan komme i problemer, hvis der ligger net og garn i fredningsbælterne, siger han.
 Fiskerikontrollen modtager årligt 573 private henvendelser om ulovligt fiskeri. Moralen må være, at anmeldelse betaler sig. Observerer du noget mistænkeligt eller klart ulovligt, indrapporterer du det lige her:
 https://anmeldelse.naturerhverv.dk/#1/56/12
 * Norsk Fjordörret...
 – Norsk Fjordörret har længe været en populær handelsvare blandt mesterkokke og fiskeentusiaster i Norge. Nu skal svenskerne også nyde godt af de norske lækkerier!
 Sådan begynder en pressemeddelelse fra det norske Sjömatråd. En organisation, som er finaniseret af fiskeindustrien i Norge, og som har til opgave at øge salget af norske fisk og skaldyr.
 Men er det en delikatesse eller et fupnummer? Der må bestemt være tale om en delikatesse. Navnet lyder jo originalt, friskt og rent. En rigtig råvare for kendere. Men er det nu også det? I pressemeddelelsen nævnes nemlig den norske fjordörrets imponerende, latinske artsnavn: Oncorhynchus mykiss.
 Pludselig brister alle illusioner om smukke norske fjordørreder. Det drejer sig i stedet om


text:
nordamerikanske regnbueørreder, som ikke har det mindste med norske ørreder at gøre. Men tamørreder opdrættet i norske fjorde, som sikkert allerede er ren syrebade fyldt med med gift, medicinrester og havlus på jagt efter de sidste vilde laks...
 En svensk journalist tænker et par år tilbage:
 – Min kone og jeg elsker ørreder – en delikatesse og luksus, vi tillader os ind imellem. En dag ringede min kone til mig og fortalte mig, at i morgen, lørdag, ville vi spise ørred. En fiskebil var kommet forbi, havde banket på døren og solgt hende prima ørred!
 Jeg glædede mig hele vejen hjem, købte både rejer, dild og andet, så jeg kunne tilberede en dejlig sauce til vores lille fest.
 Men den følgende dag opdagede jeg til min store skuffelse, at den vakuumpakkede fisk, min kone glad havde købt af den friske fyr i fiskebilen, blot var en opdrættet regnbueørred – endda i højrød gydedragt. En aldeles uspiselig fisk, der straks blev forvist til affaldsspanden. Min stakkels kone fik pålæg om aldrig mere at købe norske fjordörreter fra fiskebilen ...
 Norsk Fjordörret lyder skam vildt lækkert, og nu skal svenskerne altså også tage del i det ulækre norske tamfiskekalas.
 Boykot alle opdrættede fisk. Det virker.
 * 11 nye IGFA rekorder på Rapala
 Der blev i 2015 sat 11 nye verdensrekorder med finske Rapala woblere. Det er ifølge International Game Fish Association (IGFA) flere rekorder end med noget som helst andet fabrikat.
 Storm woblere stod for fire IGFA verdensrekorder, Williamson woblere for én. Seks IGFA rekorder blev sat med Sufix line, og 40 rekord-fisk blev vejet på Rapala vægte. Storm®, Williamson® og Sufix® er blandt de mest kendte brands i Rapala familien.
 – Hvad enten du fisker efter en verdensrekord-fisk, eller det er aftensmaden, du skal fange, så vil du fange flere og større fisk, når du bruger Rapala woblere, sagde Rapala USA’s præsident Tom Mackin ubeskedent til de nye IGFA rekorder. Verdensrekorderne er sat på alle kontinenter med undtagelse af Antarktis.
 Rapala® woblere står overordnet for flere IGFA rekorder end noget som helst andet fabrikat, og Rapala er derfor den første og hidtil eneste wobler-producent, som har modtaget den eftertragtede IGFA “Lifetime Achievement Award”.
 * Milliardsvindel med fiskeolie
 En kendelse med udløbere til vinterens gigantiske gødningsudslip i Fredericia:
 Gratisavisen Metroxpress fortæller, at direktøren for virksomheden FF Skagen nu kræves fængslet for groft bedrageri, da selskabet under hans ledelse har solgt fiskeolie iblandet biodiesel i til kunder i 21 lande.
 Flere tusinde ton billig biodiesel blev således hældt i 172.500 ton fiskeolie hos fiskekoncernen FF Skagen og siden solgt som ren fiskeolie til foder til fisk, der er spist over det meste af verden. I alt blev der solgt for 1,4 milliarder kroner af blandingen.
 Den tidligere direktør hos FF Skagen, Morten Brobjerg, kræves derfor fængslet for groft bedrageri, der kan give op til otte års fængsel, samt idømt en millionbøde. Det fremgår af anklageskriftet, som metroxpress har fået aktindsigt i.
 Biodieselen, der er et uspiseligt animalsk biprodukt, blev leveret af OS Trading


text:
i Randers, der ifølge anklageskriftet kræves idømt en bod på 14,8 millioner for deres rolle i svindelen.
 Fødevarestyrelsen opdagede sagen i 2013 og sendte straks en advarsel ud til de 21 lande, der havde købt fiskeolien:
 – Vi fik et tip, som vi reagerede på. Vi beslaglagde et lager her i Danmark, som FF Skagen så fik påbud om at rense grundigt under vores overvågning. Fødevarestyrelsen betragter det altid som alvorligt, når en virksomhed bevidst omgår reglerne, skriver Fødevarestyrelsen i et svar til metroxpress.
 Styrelsen fik siden lavet en undersøgelse af blandingen, som viste, at den ikke var direkte sundhedsskadelig, og det er jo betryggende at vide – efterfølgende...
 FF Skagen gik på grund af sagen fra et plus på 26 millioner kroner til et underskud på 82 millioner i 2013. Virksomheden fyrede den tiltalte direktør og har siden betalt en bøde på knap 10 millioner.
 – Det er således, at vores selskab har indgået forlig med politiet og betalt en bøde. Og så sagen afsluttet fra vores side, siger nuværende direktør, Johannes Palsson.
 Dan Gødning, der er omdrejningspunkt i en større forureningssag i Fredericia, var oprindeligt sigtet i sagen, da de havde leveret biodieselen. Men den sigtelse har politiet nu droppet.
 * Den frygtede fuser...
 Fantastisk: Naturpakken blev den både frygtede og forventede fuser: En kvælstofreduktion på sølle 630 tons fordelt over hele landet.
 En mikroskopisk og næsten ligegyldig dråbe i havet, når nu Danmark ifølge fagkundskaben skal reducere sin årlige udledning af kvælstof fra de nuværende 57.000 tons til 42.000 tons for at kunne genoprette et naturligt vandmiljø i løbet af de næste 10-15 år. Da svarer de 630 tons til blot 1 % af behovet. Én procent.
 Og så er mange af tiltagene i Naturpakken endda baseret på frivillighed blandt det danske landbrug. Se i den forbindelse gerne Frank Hvams udlægning af begrebet frivillighed i landbruget i klippet her:
 https://www.facebook.com/steenulnits/posts/10153714937548412
 Skræmmende. Og så er Frank Hvam jo selv ud af landmandsfamilie og ved derfor nok, hvad han taler om.
 Så endnu en gang tak til de Konservative for effektivt at have stoppet 30 års udvikling mod et bedre vandmiljø. Nu ved vi alle, hvor meget vandmiljøet i virkeligheden betyder for jer:
 Ikke en døjt. Ellers havde I jo aldrig stemt Landbrugspakken igennem. Og som DF’s miljøordfører så præcist formulerede det ved den officielle præsentation:
 – Det er en pakke, som ikke mindst jægerne får stor glæde af...
 * Ude & Hjemme Lars
 Århus Stftstidende har talt med Steen Hildebrandt, der er professor i organisations- og ledelsesteori på Aarhus Universitet.
 Hildebrandt mener, at Danmark er ved at blive hægtet af i forhold til resten af verden. Det sker, fordi vi bliver ledet af politikere, der ikke udviser den fornødne evne til at lede et land og tage udfordringerne seriøst.
 I stedet benytter regeringen sig af en ”simpel og kortfattet taktik”, der ikke er lederskab, mener professoren.
 Som når Danmark eksempelvis ikke kæmper fuldt ud for at leve op til FN’s 17 verdensmål, der skal sikre et bæredygtigt miljø,