text:
 31.10.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 289/42
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1062/2013
 af 30. oktober 2013
 om formatet for den europæiske tekniske vurdering af byggevarer
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 af 9. marts 2011 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer og om ophævelse af Rådets direktiv 89/106/EØF (1), særlig artikel 26, stk. 3,
 efter høring af Det Stående Byggeudvalg, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 En europæisk teknisk vurdering er nødvendig for at gøre det muligt for en fabrikant af en byggevare at udarbejde en ydeevnedeklaration for en byggevare, der ikke er omfattet eller ikke fuldt ud er omfattet af en harmoniseret standard.
 (2)
 Artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) nr. 305/2011 fastsætter krav til indholdet af den europæiske tekniske vurdering. Eftersom principperne for fabrikkernes egen produktionskontrol fastsættes i de respektive europæiske vurderingsdokumenter (EAD), bør den europæiske tekniske vurdering kun omfatte sådanne tekniske detaljer, som anses for nødvendige i disse EAD-principper, og som skal defineres på dette niveau med henblik på gennemførelse af systemet til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans.
 (3)
 Præsentationen af den tekniske beskrivelse af det pågældende produkt bør defineres tilstrækkeligt fleksibelt i formatet for den europæiske tekniske vurdering i betragtning af den brede vifte af byggevarer, der er omfattet.
 (4)
 Der bør også tillades tilstrækkelig fleksibilitet i præsentationen af varernes ydeevne i den europæiske tekniske vurdering for at gøre det muligt for fabrikanten at angive denne ydeevne flydende og nøjagtigt i sin ydeevnedeklaration, som er baseret på denne vurdering.
 (5)
 For at beskytte fortrolige tekniske oplysninger om varen bør fabrikanten over for det ansvarlige tekniske vurderingsorgan kunne angive, hvilke dele af varebeskrivelsen der er fortrolige og ikke må videregives sammen med den europæiske tekniske vurdering. Fortrolige oplysninger skal indgå i særskilte bilag til disse europæiske tekniske vurderinger.
 (6)
 For at øge effektiviteten af det indre marked og konkurrenceevnen i den europæiske byggesektor som helhed bør europæiske tekniske vurderinger kunne udstedes hurtigst muligt for fabrikanter, der anmoder om dem —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Formatet for den europæiske tekniske vurdering er fastsat i bilaget.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2013.
 På Kommissionens vegne
 José Manuel BARROSO
 Formand
 (1) EUT L 88 af 4.4.2011, s. 5
 BILAG
 EUROPÆISK TEKNISK VURDERING
 Nr. ... af ... [dato]
 Generelle oplysninger
 1.
 Teknisk vurderingsorgan, der udsteder den europæiske tekniske vurdering:
 ...
 2.
 Handelsnavn for byggevaren:
 ...
 3.
 Byggevaregruppe, som byggevaren tilhører:
 ...
 4.
 Fabrikant:
 ...
 5.
 Fremstillingsvirksomhed(er):
 ...
 6.
 Denne europæiske tekniske vurdering indeholder ... sider, inkl. ... bilag, som udgør en integrerende del af denne vurdering.
 Bilag ... indeholder fortrolige oplysninger og er ikke medtaget i den europæiske tekniske vurdering, når denne gøres offentligt tilgængelig.
 7.
 Denne europæiske tekniske vurdering er udstedt i overensstemmelse med forordning (EU)


text:
nr. 305/2011 på grundlag af ...
 Specifikke oplysninger
 8.
 Teknisk beskrivelse af varen:
 ...
 9.
 Specifikationer for den eller de tilsigtede anvendelser i overensstemmelse med det gældende europæiske vurderingsdokument (EAD):
 ...
 10.
 Varens ydeevne og henvisninger til de anvendte metoder ved vurderingen:
 ...
 11.
 System til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans (Assessment and verification of constancy of performance — herefter AVCP) med henvisning til retsgrundlaget:
 ...
 12.
 Tekniske detaljer, der er nødvendige for implementeringen af AVCP-systemet, jf. de gældende europæiske vurderingsdokumenter:
 ...
 Udstedt i ... den .../... 20....
 af ...
 Bilag:

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
 16.11.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 299/1
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2093
 af 15. november 2017
 om afslutning af undersøgelsen vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1331/2011 på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, ved import afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, og om afslutning af den registrering af denne import, der iværksattes ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/272
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 13, stk. 3, og
 ud fra følgende betragtninger:
 1. SAGSFORLØB
 1.1. Gældende foranstaltninger
 (1)
 Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1331/2011 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 71,9 % på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag I hertil.
 (2)
 Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
 1.2. Indledning som følge af en anmodning
 (3)
 Den 3. januar 2017 indgav Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (»ansøgeren«) en anmodning til Europa-Kommissionen om en antiomgåelsesundersøgelse, hvori det anførtes, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Kina blev omgået via Indien.
 (4)
 Anmodningen indeholdt umiddelbare beviser for, at der efter indførelsen af de gældende foranstaltninger skete en betydelig ændring i handelsmønstret ved eksport fra Kina og Indien til Unionen, som tilsyneladende skyldtes indførelsen af de gældende foranstaltninger. Der var angiveligt ikke nogen tilstrækkelig gyldig grund eller begrundelse for denne ændring ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger.
 (5)
 Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Indien fandt sted til priser under den ikkeskadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
 (6)
 Sluttelig var der beviser for, at sømløse rør af rustfrit stål afsendt fra Indien blev dumpet i forhold til den normale værdi, der var fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.
 (7)
 Efter at have informeret medlemsstaterne fastslog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, og den indledte derfor en undersøgelse ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/272 (3) (»indledningsforordningen«).
 (8)
 I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde indledningsforordningen desuden toldmyndighederne i Unionen at registrere importen af sømløse rør af rustfrit stål afsendt fra Indien.
 1.3. Undersøgelse
 (9)
 Kommissionen underrettede myndighederne i Kina


text:
og Indien, eksporterende producenter og forhandlere i disse lande og de importører i Unionen, som, den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina og Indien, som Kommissionen kendte til, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen.
 (10)
 Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt inden for fristen i indledningsforordningen. Der blev gennemført adskillige høringer med ansøgeren, herunder en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer.
 (11)
 29 virksomheder fra Indien, en virksomhed fra Kina, ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, to forretningsmæssigt forbundne importører, en agent og fem producenter fra EU-erhvervsgrenen gav sig til kende.
 (12)
 21 indiske virksomheder indsendte en spørgeskemabesvarelse og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4.
 (13)
 Kommissionen undersøgte alle fritagelsesanmodninger individuelt. Der blev aflagt kontrolbesøg hos 14 virksomheder, som enten havde en betydelig eksport til Unionen, eller som baseret på en indledende analyse af deres besvarelse opfyldte betingelserne for potentielt at være berettiget til en fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 2.
 (14)
 Fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og en kinesisk eksporterende producent, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de indiske producenter, besvarede spørgeskemaet.
 (15)
 Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder i Indien:
 —
 Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited
 —
 ASR Mettech Private Limited
 —
 Chandan Steel Limited
 —
 Heavy Metal and Tubes Limited
 —
 Krystal Steel Manufacturing Private Limited
 —
 Maxim Tubes Company Private Limited
 —
 MBM Tubes Private Limited
 —
 Patels Airflow Limited
 —
 Ratnamani Metals & Tubes Limited
 —
 Remi Edelstahl Tubulars Limited
 —
 Sandvik Asia Private Limited
 —
 Suraj Limited
 —
 Tubacex Prakash India Private Limited
 —
 Universal Stainless.
 1.4. Undersøgelsesperiode
 (16)
 Undersøgelsesperioden omfattede perioden fra 1. april 2009 til 30. september 2016 (»undersøgelsesperioden«). For perioden 1. oktober 2015 til 30. september 2016 (»rapporteringsperioden«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.
 2. UNDERSØGELSESRESULTATER
 2.1. Generelle betragtninger
 (17)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af den mulige omgåelse foretaget ved at analysere om:
 —
 der var sket en ændring i handelsmønstret mellem tredjelandene (Indien og Kina) og Unionen
 —
 denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkeligt gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden
 —
 der forelå beviser for skade eller for, at de afhjælpende virkninger af tolden blev undergravet i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og
 —
 der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.
 2.2. Den pågældende vare og samme vare
 (18)
 Den vare, der er genstand for den mulige omgåelse,


text:
er sømløse rør af rustfrit stål: visse sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«). Den er i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00. Det er denne vare, som de nuværende foranstaltninger finder anvendelse på.
 (19)
 Den undersøgte vare er den samme som »den pågældende vare«, der er beskrevet i den foregående betragtning, men afsendt fra Indien, uanset om den er angivet med oprindelse i Indien eller ej, i øjeblikket henhørende under de samme KN-koder som den pågældende vare.
 (20)
 Det fremgik af undersøgelsen, at de sømløse rør af rustfrit stål, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og de sømløse rør af rustfrit stål, der blev afsendt fra Indien til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare som defineret i grundforordningens artikel 1, stk. 4.
 2.3. Samarbejdets omfang
 (21)
 Der var en meget høj grad af samarbejde fra de eksporterende producenter i Indien. De 21 samarbejdsvillige producenter tegnede sig for 92 % af den samlede import af sømløse rør af rustfrit stål fra Indien til Unionen i rapporteringsperioden.
 (22)
 De 14 kontrollerede virksomheder tegnede sig for 91 % af de samarbejdsvillige virksomheders samlede eksport og 84 % af den samlede import af sømløse rør af rustfrit stål fra Indien til Unionen.
 (23)
 Grundforordningens artikel 18, stk. 1, blev anvendt på en samarbejdsvillig indisk eksporterende producent, da denne ikke forelagde de oplysninger, der er nødvendige for at foretage en meningsfuld vurdering af virksomhedens forretningsmæssigt forbundne virksomheders aktiviteter. De bedst mulige foreliggende faktiske oplysninger blev således anvendt som supplement til de data, der blev forelagt af denne virksomhed, således at Kommissionen rådede over de pålidelige oplysninger, der var nødvendige for at vurdere dens import og eksport til Unionen.
 (24)
 Samarbejdsviljen blandt producenter/eksportører i Kina var lille, og der var kun en eksporterende producent, som indsendte en spørgeskemabesvarelse. Konklusionerne vedrørende eksporten af sømløse rør af rustfrit stål fra Kina til Unionen og fra Kina til Indien måtte derfor drages på grundlag af Eurostats oplysninger og kinesiske handelsstatistikker.
 2.4. Arten af den påståede omgåelsespraksis, -forarbejdning eller -bearbejdning
 (25)
 Den påståede omgåelsespraksis som beskrevet i anmodningen går tilbage til produktionsprocessen. Der findes to hovedproduktionsfaser for sømløse rør af rustfrit stål: varmdeformation og kolddeformation.
 (26)
 Der findes to almindelige metoder til førstnævnte, varmdeformationen: enten varmpresning eller varmudstansning.
 (27)
 Det rør, der fremstilles således, er et mellemprodukt, som kræver yderligere forarbejdning, før det er klar til sit endelige anvendelsesformål; dette gælder dog ikke visse varmdeformerede rør, der er fremstillet ved hjælp af varmpresning.
 (28)
 Ansøgeren hævdede, at de sømløse rør af rustfrit stål, som Kina eksporterer til Indien, allerede var kolddeformerede


text:
rør. Denne påstand blev støttet af de kinesiske eksportstatistikker og den antagelse, at producenter i Kina anvender varmudstansning, hvorefter det er påkrævet, at rørene straks kolddeformeres
 (29)
 Mens de kinesiske eksportstatistikker rent faktisk viser, at næsten alle sømløse rør af rustfrit stål, der eksporteres, angives som kolddeformerede, blev kun 2 % angivet som kolddeformerede ved import til Indien.
 (30)
 Forskellen kan forklares med den momsgodtgørelsesordning, der anvendes af Kina, og som indebærer, at kolddeformerede sømløse rør af rustfrit stål nyder godt af en momsgodtgørelse på 13 %, hvilket skal sammenlignes med en godtgørelse på 9 % for de varmdeformerede rør.
 (31)
 Kontrollerne bekræftede, at de indiske producenter næsten udelukkende havde købt varmdeformerede rør og foretaget kolddeformeringen i Indien.
 (32)
 Undersøgelsen bekræftede også, at varmdeformerede rør let kan transporteres, før de underkastes kolddeformering.
 (33)
 Undersøgelsen viste ydermere, at den kolddeformering, som udføres i Indien, ændrer varen i væsentlig grad og uigenkaldeligt ændrer dens væsentlige egenskaber. Under processen ændrer produktet dimensioner samt fysiske, mekaniske og metallurgiske egenskaber.
 2.5. Ændring i handelsmønstret
 (34)
 Tabel 1 viser udviklingen i importen af sømløse rør af rustfrit stål fra Kina og Indien til Unionen og udviklingen i importen til Indien fra Kina i undersøgelsesperioden:
 Tabel 1
 Import af sømløse rør af rustfrit stål i undersøgelsesperioden (ton)
 Kalenderår
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 2014
 2015
 Rapporteringsperiode
 Unionens import fra Kina
 17 094
 20 841
 15 279
 4 181
 2 437
 1 804
 1 951
 2 317
 Unionens import fra Indien
 5 173
 6 401
 7 601
 11 572
 13 531
 17 230
 18 911
 19 845
 Kinesisk eksport til Indien
 23 555
 35 454
 37 824
 41 505
 40 146
 49 039
 43 364
 44 129
 Kilde: Eurostat (COMEXT), kinesiske handelsstatistikker
 (35)
 Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt betragteligt i løbet af undersøgelsesperioden og udviste et markant fald efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2011.
 (36)
 Dette fald i importen fra Kina efter indførelsen af foranstaltninger blev støt absorberet af stigningen i importen fra Indien i de efterfølgende år.
 (37)
 Disse ændringer i handelsstrømmene udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden. Den indiske import fra Kina steg støt i løbet af undersøgelsesperioden, og den største stigning fandt sted allerede før indførelsen af foranstaltningerne.
 (38)
 Det fremgår af ovenstående oplysninger, at efter indledningen af den oprindelige undersøgelse i 2010 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i december 2011 har importen af sømløse rør af rustfrit stål fra Indien i vidt omfang erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen.
 2.6. Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden
 (39)
 Kommissionen undersøgte, om ovennævnte ændring i handelsmønstret som påstået skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden.
 2.6.1. Analyse af importen fra Kina til Indien
 (40)
 Følgende tabel viser de indiske samarbejdsvillige virksomheders import fra Kina set i forhold til deres samlede salg og


text:
eksport til Unionen. Kommissionen bemærker, at disse oplysninger vedrører virksomheder, der tegner sig for langt størstedelen af den indiske eksport af sømløse rør af rustfrit stål til Unionen, jf. betragtning 21.
 (41)
 Kommissionen mente derfor, at disse oplysninger i tilstrækkelig grad er repræsentative for den relevante erhvervsgren i Indien, for så vidt angår eksport til Unionen.
 Tabel 2
 Indisk import fra Kina (samarbejdsvillige virksomheder) set i forhold til det samlede indiske salg (ton)
 Regnskabsår i Indien
 2009
 2010
 2011
 2012
 2013
 2014
 2015
 Rapporteringsperiode
 Samlet indisk salg (A)
 19 367
 27 431
 32 684
 32 547
 36 881
 42 217
 36 245
 39 061
 Indiens import fra Kina
 7 852
 15 146
 14 284
 17 465
 18 246
 21 914
 17 313
 19 640
 Forhold mellem Indiens import fra Kina/det samlede indiske salg (C = B/A)
 41 %
 55 %
 44 %
 54 %
 49 %
 52 %
 48 %
 50 %
 Indiens eksport til Unionen (D)
 4 252
 6 631
 9 697
 12 759
 14 715
 19 090
 16 825
 18 581
 Kilde: De samarbejdsvillige virksomheders besvarelse af spørgeskemaet
 (42)
 Stigningen i Indiens import fra Kina var betydeligt lavere end stigningen i Unionens import fra Indien. Mellem året for indledningen af den oprindelige undersøgelse i 2010 og rapporteringsperioden øgede de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter deres import fra Kina fra 15 100 ton til 19 600 ton (+ 29 %) og deres eksport til Unionen fra 6 600 ton til 18 600 ton (+ 180 %).
 (43)
 Undersøgelsen viste, at udviklingen i importen fra Kina hang mere sammen med udviklingen i det samlede salg end med udviklingen i Indiens eksport til Unionen.
 (44)
 Når den indiske eksport til Unionen begynder at blive en central drivkraft bag salget, hænger denne eksport logisk set sammen med stigningen i kinesisk import. Det samme ville dog være sket, hvis der var sket en udvikling i salget på hjemmemarkedet eller et andet eksportmarked.
 (45)
 På trods af at andelen af eksport til Unionen set i forhold til det samlede salg steg fra 25 % i 2009-10 til 51 % i rapporteringsperioden, forblev den kinesiske imports andel af det samlede indiske salg stabil, på ca. 50 %.
 (46)
 Dette viser klart, at de indiske producenter konsekvent anvendte en kombination af inputmateriale fra Kina og fra andre kilder, og indførelsen af den oprindelige told havde ingen væsentlige virkninger herfor.
 2.6.2. Forretningsmodelanalyse
 (47)
 Forretningsmodellen for de virksomheder, der tegner sig for langt størstedelen af eksporten til Unionen, er ikke blevet ændret siden indførelsen af told. De begyndte at anvende den pågældende praksis før indledningen af den oprindelige undersøgelse over for Kina i september 2010.
 (48)
 Der var en tilstrækkeligt gyldig økonomisk begrundelse for denne praksis i undersøgelsesperioden, hvilket fremgår af, at disse virksomheder var rentable før indledningen af den oprindelige undersøgelse og forblev rentable til og med rapporteringsperioden.
 (49)
 Det er vigtigt at bemærke, at evnen til at fremstille disse kolddeformerede rør forudsætter betydelige investeringer i anlægsaktiver, som afskrives over en lang årrække. Størstedelen af virksomhederne rådede over


text:
de nødvendige anlægsaktiver allerede før indledningen af den oprindelige undersøgelse.
 2.6.3. Virkningen af de gældende foranstaltninger over for den kinesiske eksport på den indiske eksport til Unionen
 (50)
 Gennemsnitsprisen på de indiske sømløse rør af rustfrit stål, som blev importeret til Unionen før indledningen af den oprindelige undersøgelse, lå 10 % under prisen på de sømløse rør af rustfrit stål, som blev importeret fra Kina. Efter indførelsen af en told efter den oprindelige undersøgelse forblev den indiske import den billigste importkilde på EU-markedet. Kommissionen bemærker, at gennemsnitspriserne ikke er direkte sammenlignelige på grund af den muligvis anderledes struktur for produktsammensætningen. De giver dog en god indikation af prisniveauerne.
 (51)
 Efter indførelsen af foranstaltningerne og den betydelige prisstigning på den kinesiske import gav efterspørgslen i Unionen muligheder for andre eksporterende lande, som der var gode muligheder for at udnytte med de indiske varer til konkurrencedygtige priser.
 (52)
 På trods af at andelen af eksport til Unionen steg i løbet af undersøgelsesperioden, var markedet i Unionen allerede en vigtig eksportdestination for indiske producenter før indledningen af den oprindelige undersøgelse.
 (53)
 Derfor blev det konkluderet, at der var andre økonomiske grunde, der var tilstrækkelige til ændringen i det i afsnit 2.3.3 nævnte handelsmønster, end indførelsen af told på importen af sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Kina.
 3. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
 (54)
 Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Ansøgeren fremlagde supplerende oplysninger i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger.
 (55)
 Ansøgeren satte spørgsmålstegn ved Kommissionens beslutning om ikke at kontrollere den eneste samarbejdsvillige kinesiske producent. Kommissionen undlod at kontrollere de oplysninger, som den samarbejdsvillige kinesiske producent fremlagde, da dennes eksport til Indien udgjorde en ubetydelig andel af eksporten fra Kina til Indien, og da oplysningerne ikke ville have tilført undersøgelsen nogen merværdi. Denne påstand blev derfor afvist.
 (56)
 Ansøgeren hævdede, at Kommissionen så bort fra, at størstedelen af den kinesiske eksport til USA er angivet som kolddeformeret. Kommissionen bekræftede, at den kinesiske eksport til USA, ikke var omfattet af dens undersøgelse, og at den ikke mente, at den kinesiske eksport til USA var af relevans for den aktuelle sag. Kommissionen afviste derfor denne påstand.
 (57)
 Ansøgeren hævdede endvidere, at det produktionsudstyr, som anvendes af visse indiske producenter, kun giver dem mulighed for at fremstille den undersøgte vare på grundlag af kolddeformerede rør. Kontrollen af de indiske eksporterende producenters produktionsanlæg viste, at de er i stand til at producere de sømløse rør af rustfrit stål, de eksporterer til Unionen, på grundlag varmdeformerede rør. Denne påstand blev derfor afvist.
 (58)
 Ansøgeren anfægtede også Kommissionens konklusion vedrørende de eksporterende producenters uændrede forretningsmodel, som danner grundlag for størstedelen af eksporten til Unionen. Kommissionen afviste denne påstand, da alle kontrollerede virksomheder, der eksporterede til Unionen i rapporteringsperioden (med undtagelse af én producent, som solgte en ubetydelig mængde til Unionen), begyndte den pågældende praksis, dvs. import af varmdeformerede rør fra Kina og fremstilling og salg af sømløse rør


text:
af rustfrit stål på hjemmemarkedet og til eksport, før indledningen af den oprindelige undersøgelse.
 (59)
 Ansøgeren anførte ligeledes, at Kommissionen baserede sine konklusioner på den klassificering af import fra Kina til Indien, som fremgår af importdataene fra Indien, frem for den klassificering, der er indberettet i de kinesiske eksportstatistikker. Som anført ovenfor viser de kinesiske statistikker eksport af kolddeformerede rør, mens de indiske statistikker viser import af varmdeformerede rør. Ansøgeren hævdede endvidere, at hvis Kommissionen skulle basere sine konklusioner på de indiske importstatistikker, burde Kommissionen have konstateret omgåelse af de gældende foranstaltninger, da 45 % af samme varer importeret fra Kina til Indien i 2015 blev angivet som ledningsrør. Ifølge ansøgeren ville ingen forarbejdning, der kan finde sted i Indien, kunne ændre oprindelsen af disse rør, således at de ikke længere har oprindelse i Kina. Endelig bemærkede ansøgeren, at der ikke blev foretaget yderligere undersøgelser eller draget konklusioner, hvad angår nøjagtigheden af oplysningerne i de indiske importstatistikker.
 (60)
 På grund af de modstridende oplysninger fra både de kinesiske eksportstatistikker og de indiske importstatistikker baserede Kommissionen ikke sine konklusioner på disse statistiske oplysninger. På grund af den meget høje grad af samarbejdsvilje blev Kommissionens konklusioner rent faktisk baseret på kontrollerede oplysninger forelagt af de samarbejdsvillige indiske producenter. Undersøgelsen fokuserede på de faktiske virksomhedsspecifikke data, der bekræfter arten af de halvfabrikata, som de indiske anlæg modtager, graden af forarbejdning på disse anlæg og den økonomiske begrundelse for sådanne aktiviteter.
 (61)
 For så vidt angår toldlovgivningen vedrørende oprindelsesregler, bemærkede Kommissionen, at en antiomgåelsesundersøgelse tager hensyn til, men ikke udelukkende afhænger af, toldbestemmelser med henblik på konstatering af, om der finder omgåelse af de gældende foranstaltninger sted eller ej. Ansøgeren henviser desuden kun til importen af ledningsrør fra Kina til Indien. Den samlede eksport af ledningsrør fra Indien til Unionen er rent faktisk næsten 90 % lavere end den import af ledningsrør fra Kina til Indien, som ansøgeren fremsætter påstand om. I forbindelse med undersøgelsen blev der dog ikke fundet beviser for, at denne begrænsede eksport af ledningsrør fra Indien til Unionen var en omgåelse som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1. Disse påstande blev derfor afvist.
 (62)
 Ansøgeren hævdede, at Kommissionens konklusion om, at de indiske producenter næsten udelukkende købte varmdeformerede rør, udelukkende var baseret på deres ordrer. Kommissionen afviste denne påstand, da den nåede frem til sine konklusioner på grundlag af alle de oplysninger, den rådede over, og ikke blot på grundlag af ordrerne. Under kontrolbesøget i Indien undersøgte Kommissionen halvfabrikata samt produktionsprocessen og den færdige vare for hver enkelt kontrolleret indisk producent. Denne påstand blev derfor afvist.
 (63)
 Ansøgeren anførte endvidere, at Kommissionen ikke havde fundet nogen dokumentation for, at de kinesiske producenter ikke leverede varmudstansede rør, der var genstand for en første kolddeformering i Kina, og ansøgeren gjorde gældende, at den efterfølgende proces i Indien så ville være utilstrækkelig til at give oprindelsesstatus. Da der stort set ikke var nogen samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side, drog Kommissionen sine konklusioner vedrørende graden af færdiggørelse af de halvfabrikata, som


text:
de indiske producenter købte i Kina, på grundlag af de efterprøvede oplysninger fra de indiske producenter. Kommissionen fandt ingen beviser for, at disse allerede var blevet kolddeformeret i Kina. Endvidere modsiger arten af den kontrollerede indiske produktionsproces (herunder evnen til kolddeformering) og de kinesiske producenters vilje til at levere varmdeformerede halvfabrikata til rør til Indien ansøgerens påstand.
 (64)
 Dertil kommer, at selv hvis ansøgerens påstand om, at visse halvfabrikata til rør leveret til Indien havde været underkastet kolddeformering af et begrænset omfang i Kina, var begrundet, ville en sådan behandling have haft begrænsede virkninger for det arbejde, der udføres i Indien. Som anført ovenfor fastslog Kommissionen rent faktisk, at alle kontrollerede eksporterende producenter i Indien foretog en væsentlig ændring af varen i Indien, og at der var en økonomisk begrundelse for denne aktivitet. Kommissionen afviste derfor disse påstande.
 (65)
 Ansøgeren fremlagde endvidere en rapport om en indisk producent, hvoraf det fremgår, at visse rør importeret af denne producent fra Kina som varmdeformerede må have været yderligere kolddeformerede, da de ikke kan produceres ved hjælp af en varmdeformeringsproces via et tværvalseværk. Rapporten er baseret på en detaljeret rapport om denne bestemte indiske producents import fra Kina.
 (66)
 Kommissionen bemærkede, at påstanden er begrænset til rør fremstillet ved hjælp af varmudstansningsprocessen. Både varmudstansnings- og varmpresningsprocessen anvendes dog af kinesiske producenter. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at de indiske eksporterende producenter importerer rør fremstillet ved både presning og stansning. Denne påstand vedrører derfor ikke muligheden for, at de rør, der blev importeret af dette bestemte indiske værk, var varmpressede. Desuden blev importstatistikkerne for denne producent først forelagt Kommissionen efter den endelige fremlæggelse af oplysninger og kunne derfor ikke kontrolleres. Denne påstand blev derfor afvist.
 (67)
 Ansøgeren fremlagde en bekræftelsesmail fra to udvalgte eksporterende producenter i Kina, der har nægtet at levere varmudstansede rør og kun var rede til at tilbyde kolddeformerede rør.
 (68)
 Under hensyntagen til det store antal eksporterende producenter i Kina (der var 31 grupper af eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse) kan der for det første ikke drages nogen konklusioner ud fra oplysningerne fra to af dem. For det andet bemærkede Kommissionen, at dette ikke behandler spørgsmålet om, hvorvidt de indiske eksporterende producenter kan fremstille den vare, de eksporterer til Unionen, men blot disse to kinesiske eksporterende producenters salgspolitik. Kommissionen afviste derfor denne påstand.
 (69)
 Ansøgeren påstod, at der ikke var nogen valseværker til varmudstansning i Indien, der kan producere varmudstansede rør med en diameter på mere end fire tommer, og bemærkede, at dette ikke var blevet analyseret af Kommissionen.
 (70)
 Kommissionen bemærkede, at sømløse rør af rustfrit stål eksporteret af de indiske eksporterende producenter til Unionen kan fremstilles af varmdeformerede rør med oprindelse i både Indien og Kina. Det udstyr, der er til rådighed for de indiske eksporterende producenter, giver dem mulighed for at underkaste kinesiske varmdeformerede rør med en diameter på mere end fire tommer en kolddeformeringsproces. Denne påstand blev derfor afvist.
 (71)
 Ansøgeren satte spørgsmålstegn ved Kommissionens konklusion vedrørende den væsentlige ændring, der


text:
er omhandlet i betragtning 33, hvori Kommissionen beskriver, at kolddeformering forårsager irreversible ændringer af produktets væsentlige egenskaber, og hævdede, at omkostningerne ved ændringen ikke er væsentlige.
 (72)
 Kommissionen bemærkede for det første, at ansøgeren ikke bestrider, at der sker ændringer i varens dimensioner samt fysiske, mekaniske og metallurgiske egenskaber under kolddeformeringsprocessen. I sin vurdering bemærkede Kommissionen, at konstateringen af ikke-omgåelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, i dette tilfælde var baseret på den omstændighed, at der forelå tilstrækkelig gyldig grund og økonomisk begrundelse for de forarbejdningsaktiviteter, der blev udført i Indien. Det var derfor ikke nødvendigt at foretage en kvantitativ vurdering af omkostningerne ved ændringen. Denne påstand blev derfor afvist.
 (73)
 Ansøgeren påpegede, at Kommissionen ikke tog hensyn til, at langt størstedelen af Unionens import fra Indien før indførelsen af foranstaltningerne over for Kina blev foretaget af en EU-producents datterselskab, og foreslog, at Kommissionen tilpassede tabel 1 ved at trække denne import fra, hvilket ville medføre en kraftigere stigning i importen fra Indien efter foranstaltningernes indførelse. Ansøgeren hævdede også, at hvis Kommissionen udelukkede denne eksport, kunne Unionen ikke anses for at være et vigtigt eksportmarked for indiske eksporterende producenter før indledningen af den oprindelige undersøgelse.
 (74)
 Selv om eksporten til Unionen foretaget af førnævnte EU-producents datterselskab i Indien, som var forholdsvis stabil i undersøgelsesperioden, blev udelukket, ville dette ikke ændre vurderingen af stigningen i den indiske eksport til Unionen. Rent faktisk forblev den indiske eksport til Unionen betydelig, hvilket resulterede i den ændring i handelsmønstret, der er beskrevet i betragtning 36 og 37. For så vidt angår EU-markedets tiltrækningskraft, henviser Kommissionen til den analyse, som blev foretaget i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
 (75)
 Ansøgeren hævdede desuden, at stigningen i Indiens import fra Kina faldt sammen med indledningen af undersøgelsen, hvilket er i modstrid med Kommissionens konklusion om, at størstedelen af stigningen i Indiens import fra Kina fandt sted før indførelsen af foranstaltninger.
 (76)
 Den oprindelige undersøgelse blev indledt den 30. september 2010. Da sømløse rør af rustfrit stål typisk fremstilles på bestilling og ikke sælges fra lager, og under hensyntagen til, at det tager tid at sende varer fra Kina til Indien som søfragt, er det usandsynligt, at stigningen i den kinesiske eksport til Indien i 2009 og 2010 fandt sted efter tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. Under alle omstændigheder ændrer dette ikke Kommissionens konklusion om, at stigningen i Indiens import fra Kina fandt sted længe før indførelsen af foranstaltningerne, eller konklusionen i betragtning 37 og 38 om, at der er sket en ændring i handelsmønstret, hvor der er enighed mellem Kommissionen og ansøgeren.
 (77)
 Ansøgeren gjorde også gældende, at den indiske eksport til Unionen set i forhold til den indiske import fra Kina steg i løbet af undersøgelsesperioden. Med henvisning til oplysningerne i tabel 2 fremgår det rent faktisk, at dette forhold (D/B) steg fra 54 % til 95 %. I modsætning til ansøgerens påstand viser dette dog ikke en ændring i de indiske producenters forretningsmodel, men kun EU-markedets stigende betydning for de indiske producenter.
 (78)


text:
For at fastslå, om de indiske producenters forretningsmodel har ændret sig, var det nødvendigt at analysere deres aktiviteter som helhed, snarere end at begrænse analysen til deres salg til Unionen. For at analysere dette anvendte Kommissionen sammenligningen af den indiske import fra Kina med de samarbejdsvillige indiske virksomheders samlede salg i Indien. Kommissionen afviste derfor denne påstand.
 (79)
 Ansøgeren hævdede også, at koldtrækning ikke er en proces, der kræver betydelige investeringer i faste aktiver, og spurgte Kommissionen, om den har kontrolleret kapacitetsudnyttelsen før begyndelsen af undersøgelsesperioden og indtil rapporteringsperioden.
 (80)
 Kommissionen kontrollerede rent faktisk de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenters kapacitetsudnyttelse og konstaterede, at produktionskapaciteten generelt set oversteg den faktiske produktion i hele undersøgelsesperioden. Dette underbygger konklusionen om, at størstedelen af virksomhederne rådede over de nødvendige anlægsaktiver allerede før indledningen af den oprindelige undersøgelse, jf. betragtning 49. Endvidere fandt Kommissionen, at alle de kontrollerede eksporterende producenter, som eksporterede til Unionen i rapporteringsperioden, rådede over og anvendte pilgrimsvalseværker. Kommissionen afviste derfor påstanden og fastholdt sin konklusion vedrørende kravet om betydelige investeringer i betragtning 49.
 (81)
 I sine bemærkninger til undersøgelsesresultaterne i betragtning 50 sammenlignede ansøgeren data fra Eurostat og konstaterede, at de gennemsnitlige priser på import fra Indien var højere end priserne på eksport fra Kina frem til år 2014.
 (82)
 I betragtning 50 har Kommissionen foretaget en sammenligning af gennemsnitspriser i 2009 baseret på de statistikker, der er offentliggjort i tabel 4 og 17 i Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2011 (4), og som viste en lavere pris for Indien. Under alle omstændigheder bestrider ansøgeren ikke, at importen fra Indien blev den billigste kilde til import på EU-markedet efter indførelsen af antidumpingtolden over for Kina. Denne påstand blev derfor også afvist.
 4. AFSLUTNING AF UNDERSØGELSEN
 (83)
 I betragtning af ovennævnte konklusioner bør den nuværende antiomgåelsesundersøgelse afsluttes.
 (84)
 Undersøgelsen viste, at kolddeformering udgør en væsentlig ændring af varen, og at der er gyldig grund og økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden for en eventuel ændring i handelsmønstret mellem Kina, Indien og Unionen.
 (85)
 Betingelserne i artikel 13, stk. 1, for at konstatere, at der finder omgåelse sted, er derfor ikke opfyldt, og de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina bør derfor ikke udvides til at gælde for import af samme vare afsendt via Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej.
 (86)
 Registreringen af importen af den undersøgte vare afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, som blev indført ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/272, bør ophøre.
 (87)
 Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 har ikke afgivet udtalelse —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Undersøgelsen indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/272 vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1331/2011 på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10,


text:
ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (Taric-kode: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 og 7304900091), med oprindelse i Folkerepublikken Kina, ved import afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, og om at registrere denne import afsluttes.
 Artikel 2
 Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/272.
 Artikel 3
 Gennemførelsesforordning (EU) 2017/272 ophæves.
 Artikel 4
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2017.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.
 (2) EUT L 336 af 20.12.2011, s. 6.
 (3) EUT L 40 af 17.2.2017, s. 64.
 (4) EUT L 169 af 29.6.2011, s. 1.


text:
 26.1.2007
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 19/5
 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 59/2007
 af 25. januar 2007
 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for sirup og andre sukkerprodukter i uforarbejdet stand
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 af 20. februar 2006 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 33, stk. 2, andet afsnit, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til artikel 32 i forordning (EF) nr. 318/2006 kan forskellen mellem priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra c), d) og g), i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution.
 (2)
 I betragtning af den nuværende situation på markedet for sukker bør eksportrestitutioner fastsættes i henhold til bestemmelserne og visse kriterier, der er fastlagt i artikel 32 og 33 i forordning (EF) nr. 318/2006.
 (3)
 Artikel 33, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 318/2006 fastsætter, at verdensmarkedssituationen eller særlige krav på nogle markeder kan gøre det nødvendigt at differentiere eksportrestitutionen alt efter bestemmelsessted.
 (4)
 Eksportrestitutioner bør kun ydes til produkter, som kan cirkulere frit inden for Fællesskabet, og som opfylder kravene i Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2).
 (5)
 Der kan fastsættes eksportrestitutioner for at udligne prisforskellen mellem EF’s og tredjelandes eksportprodukter. EF’s eksport til visse nære destinationer og til tredjelande, der anvender en præferenceimportordning for EF-produkter, står for tiden i en særlig gunstig konkurrencestilling. Restitutionerne for eksport til disse bestemmelsessteder bør derfor ophæves.
 (6)
 De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker —
 UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
 Artikel 1
 1. Der ydes eksportrestitutioner som omhandlet i artikel 32 i forordning (EF) nr. 318/2006 for de produkter og de beløb, der er anført i bilaget til nævnte forordning, i henhold til betingelserne i stk. 2.
 2. For at der kan ydes restitutioner i henhold til stk. 1, skal produkterne opfylde de relevante krav i artikel 3 og 4, i forordning (EF) nr. 951/2006.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft den 26. januar 2007.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 2007.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Luc DEMARTY
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 58 af 28.2.2006, s. 1. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1585/2006 (EUT L 294 af 25.10.2006, s. 19).
 (2) EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.
 BILAG
 Eksportrestitutioner for sirup og andre sukkerprodukter i uforarbejdet stand gældende fra den 26. januar 2007 (1)
 Produktkode
 Bestemmelsessted
 Måleenhed
 Restitutionsbeløb
 1702 40 10 9100
 S00
 EUR/100 kg tørstof
 18,55
 1702 60 10 9000
 S00
 EUR/100 kg tørstof
 18,55
 1702 60 95 9000
 S00
 EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto
 0,1855
 1702 90 30 9000
 S00
 EUR/100 kg


text:
tørstof
 18,55
 1702 90 60 9000
 S00
 EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto
 0,1855
 1702 90 71 9000
 S00
 EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto
 0,1855
 1702 90 99 9900
 S00
 EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto
 0,1855 (2)
 2106 90 30 9000
 S00
 EUR/100 kg tørstof
 18,55
 2106 90 59 9000
 S00
 EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto
 0,1855
 NB: Bestemmelsesstederne er fastsat som følger:
 S00
 :
 alle bestemmelsessteder undtagen Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Rumænien, Serbien, Montenegro, Kosovo og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Pavestolen (Vatikanstaten), Liechtenstein, kommunerne Livigno og Campione d'Italia, Helgoland, Grønland, Færøerne og de områder af Republikken Cypern, hvor regeringen for Republikken Cypern ikke udøver effektiv kontrol.
 (1) De i dette bilag fastsatte beløb er ikke gældende med virkning fra den 1. februar 2005 i henhold til Rådets afgørelse 2005/45/EF af 22. december 2004 vedrørende indgåelse og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund af 22. juli 1972 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdede landbrugsprodukter (EUT L 23 af 26.1.2005, s. 17).
 (2) Basisbeløbet er ikke gældende for det produkt, der er defineret i punkt 2 i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 3513/92 (EFT L 355 af 5.12.1992, s. 12).


text:
 20.3.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 76/48
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/466
 af 19. marts 2015
 om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er omfattet af ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. marts 2015, inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Ukraine, der er åbnet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 1 og 3, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine.
 (2)
 De mængder, der er omfattet af ansøgninger om importlicens, som er indgivet fra den 1. til den 7. marts 2015 for delperioden 1. april til 30. juni 2015, overstiger for kontingentet med løbenummer 09.4273 de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder, og som beregnes i henhold til artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3) sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i samme forordning.
 (3)
 For at sikre foranstaltningens effektivitet bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 For de mængder, der indgives importlicensansøgninger for efter gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 for delperioden 1. april til 30. juni 2015, fastsættes den tildelingskoefficient, der er anført i bilaget til denne forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 19. marts 2015.
 På Kommissionen vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 af 23. april 2014 om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine (EUT L 121 af 24.4.2014, s. 37).
 (3) Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).
 BILAG
 Løbenummer
 Tildelingskoefficient — ansøgninger for delperioden 1. april til 30. juni 2015
 (%)
 09.4273
 2,901585
 09.4274
 —


text:
 3.9.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 237/10
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1451
 af 2. september 2016
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 2. september 2016.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 MA
 160,3
 ZZ
 160,3
 0707 00 05
 TR
 116,3
 ZZ
 116,3
 0709 93 10
 TR
 135,1
 ZZ
 135,1
 0805 50 10
 AR
 170,1
 CL
 159,8
 MA
 157,0
 TR
 156,0
 UY
 150,7
 ZA
 167,8
 ZZ
 160,2
 0806 10 10
 EG
 168,7
 TR
 127,7
 ZZ
 148,2
 0808 10 80
 AR
 149,9
 BR
 106,9
 CL
 135,3
 CN
 98,0
 NZ
 128,2
 US
 141,5
 ZA
 86,0
 ZZ
 120,8
 0808 30 90
 AR
 90,5
 CL
 103,0
 TR
 136,6
 ZA
 82,9
 ZZ
 103,3
 0809 30 10 , 0809 30 90
 TR
 130,7
 ZZ
 130,7
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
 13.9.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 236/2
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 912/2011
 af 12. september 2011
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtning:
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft den 13. september 2011.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 2011.
 På Kommissionens vegne For formanden
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 AR
 33,3
 ZZ
 33,3
 0707 00 05
 TR
 125,4
 ZZ
 125,4
 0709 90 70
 TR
 130,5
 ZZ
 130,5
 0805 50 10
 AR
 75,4
 CL
 86,3
 MX
 39,8
 TR
 67,0
 UY
 54,7
 ZA
 73,2
 ZZ
 66,1
 0806 10 10
 EG
 156,9
 TR
 110,3
 ZA
 59,8
 ZZ
 109,0
 0808 10 80
 AR
 145,8
 CL
 144,0
 NZ
 100,4
 US
 82,6
 ZA
 87,4
 ZZ
 112,0
 0808 20 50
 AR
 188,5
 CN
 70,0
 TR
 122,6
 ZA
 134,5
 ZZ
 128,9
 0809 30
 TR
 137,9
 ZZ
 137,9
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
 16.12.2021
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 450/10
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/2236
 af 15. december 2021
 om nærmere gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1529 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA III)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1529 af 15. september 2021 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA III) (1), særlig artikel 16, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 (2) fastsætter regler og procedurer for gennemførelsen af bistand, der gælder for IPA III-bistand. Betragtning 52 og artikel 16 i forordning (EU) 2021/1529 tillægger Kommissionen beføjelse til at fastsætte specifikke regler, der fastlægger ensartede betingelser for gennemførelsen af forordningen. Der bør fastsættes særlige regler for håndtering af de specifikke situationer, navnlig i forbindelse med indirekte forvaltning med modtagerne i bilag I til forordning (EU) 2021/1529 (»IPA III-modtagere«), grænseoverskridende samarbejde som defineret i artikel 2, litra b), i forordning (EU) 2021/1529 og bistand til udvikling af landdistrikterne.
 (2)
 For at sikre, at førtiltrædelsesbistanden gennemføres på en ensartet måde hos alle IPA III-modtagere under overholdelse af princippet om forsvarlig finansiel forvaltning, bør Kommissionen og IPA III-modtagerne indgå ordninger i form af rammeaftaler om finansielt partnerskab og sektoraftaler, der fastsætter principperne for deres samarbejde inden for rammerne af denne forordning.
 (3)
 Kommissionen bør støtte IPA III-modtagerne i deres indsats for at udvikle deres kapacitet til at forvalte EU-midler i overensstemmelse med de principper og regler, der er fastsat i EU-lovgivningen. I dette øjemed bør Kommissionen, hvor det er hensigtsmæssigt, overdrage budgetgennemførelsesopgaver til IPA III-modtagerne.
 (4)
 Det er nødvendigt at fastsætte specifikke regler for overdragelse af budgetgennemførelsesopgaver til IPA III-modtagerne i overensstemmelse med Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (3).
 (5)
 Det er nødvendigt at fastsætte nærmere regler vedrørende overvågning og evaluering foretaget af IPA III-modtagerne ved gennemførelse af IPA-III-bistand i forbindelse med indirekte forvaltning.
 (6)
 Det er nødvendigt at fastlægge specifikke regler for rapportering for at specificere de rapporteringskrav, IPA III-modtagerne skal overholde.
 (7)
 IPA III vil fortsat støtte oprettelsen og styrkelsen af sektorkoordinerings- og sektorovervågningssystemer, der står i et rimeligt forhold til IPA-modtagerens ansvar. De strukturer, der er oprettet i forbindelse med sektortilgangen under IPA og IPA II, kan fortsætte med at varetage deres opgaver, og der bør oprettes nye sektorovervågningsudvalg, når IPA-modtagerens ansvar berettiger det.
 (8)
 Det er nødvendigt at fastsætte specifikke regler for finansiel korrektion og den procedure, der skal anvendes over for IPA III-modtagerne ved gennemførelse af IPA III-bistand i forbindelse med indirekte forvaltning.
 (9)
 IPA III-bistand bør anvendes til at fremme grænseoverskridende samarbejde mellem IPA III-modtagere. Et ægte grænseoverskridende samarbejde mellem IPA III-modtagere bør omfatte fælles udvikling, gennemførelse og finansiering af aktiviteter, der fører til tættere naboskabsforbindelser, bæredygtige partnerskaber med henblik på socioøkonomisk udvikling eller fjernelse af hindringer for denne udvikling.
 (10)
 Det er derfor nødvendigt at fastlægge ensartede regler for forvaltningen af grænseoverskridende samarbejde mellem IPA III-modtagere, herunder roller og ansvarsområder for de strukturer og myndigheder, der deltager i forvaltningen


text:
af de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer.
 (11)
 Grænseoverskridende samarbejde mellem en eller flere medlemsstater og en eller flere IPA III-modtagere som defineret i artikel 2, litra a), i forordning 2021/1529 bør ikke være omfattet af denne gennemførelsesforordning, medmindre finansieringsaftaler indgået i henhold til artikel 59 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1059 (4) henviser til denne gennemførelsesforordning, en given rammeaftale om finansielt partnerskab eller en specifik bestemmelse heri.
 (12)
 Bistand til udvikling af landdistrikterne under IPA III bør øge konkurrenceevnen i landbrugsfødevaresektoren og fremme en gradvis tilpasning til EU-retten vedrørende den fælles landbrugspolitik. Der er behov for specifikke regler for at kunne finansiere bistand, der har samme karakter som bistand under Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, via forvaltnings- og kontrolsystemer, der minder om strukturer med tilsvarende funktioner i medlemsstaterne, under overholdelse af principperne for god forvaltning.
 (13)
 For at sikre en rettidig programmering og gennemførelse af IPA III-programmerne for 2021 bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 (14)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra IPA III-udvalget —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 AFSNIT I
 EMNE OG GENERELLE RAMMER FOR GENNEMFØRELSE AF IPA-BISTAND
 Artikel 1
 Genstand og anvendelsesområde
 Denne forordning fastsætter specifikke regler, der fastlægger ensartede betingelser for gennemførelse af forordning (EU) 2021/1529 for så vidt angår strukturer for gennemførelse af IPA III-bistand, indirekte forvaltning med IPA III-modtagere og særlige regler for grænseoverskridende samarbejde og bistand til landbrug og udvikling af landdistrikterne. Grænseoverskridende samarbejde mellem en eller flere medlemsstater og en eller flere IPA III-modtagere som defineret i artikel 2, litra a), i forordning 2021/1529 er ikke omfattet af denne gennemførelsesforordning, medmindre der i finansieringsaftaler indgået i henhold til artikel 59 forordning (EU) 2021/1059 henvises til denne gennemførelsesforordning, en given rammeaftale om finansielt partnerskab eller en specifik bestemmelse deri.
 Artikel 2
 Definitioner
 I denne forordning forstås ved:
 a)
 »IPA III-modtager«: en af de modtagere, der er anført i bilag I til forordning (EU) 2021/1529
 b)
 »rammeaftale om finansielt partnerskab«: en aftale, der indgås mellem Kommissionen og en IPA III-modtager, og som fastsætter principperne for det finansielle samarbejde mellem IPA III-modtageren og Kommissionen inden for rammerne af denne forordning
 c)
 »sektoraftale«: en aftale, der indgås mellem Kommissionen og en IPA III-modtager med henblik på gennemførelse af et bestemt IPA III-program, og som fastsætter de regler og procedurer, der skal følges, og som ikke er indeholdt i rammeaftalen om finansielt partnerskab eller i finansieringsaftalerne
 d)
 »finansieringsaftale«: en årlig eller flerårig aftale, der indgås mellem Kommissionen og en IPA III-modtager med henblik på gennemførelsen af IPA III-bistand
 e)
 »myndighed«: en IPA III-modtagers eller en medlemsstats offentlige instans eller organ på centralt, regionalt eller lokalt plan
 f)
 »stort projekt«: et projekt, der omfatter en række arbejder, aktiviteter eller tjenesteydelser, og som i sig selv tager sigte på at udføre en bestemt udelelig opgave af en præcis økonomisk eller teknisk karakter med tydeligt fastlagte mål, og hvis samlede omkostninger overstiger dem, der er fastsat i rammeaftalen om finansielt partnerskab
 g)
 »støttemodtager«: et offentligt eller privat organ, der


text:
har ansvaret for at iværksætte og gennemføre operationer inden for rammerne af et grænseoverskridende samarbejdsprogram
 h)
 »operation«: et projekt, en kontrakt, et tiltag eller en gruppe af projekter, som den ordregivende myndighed for det pågældende program har valgt, eller som hører under dens ansvar, og som bidrager til målene for den prioritet eller de prioriteter, som operationen vedrører
 i)
 »ledende IPA III-modtager«: den IPA III-modtager, der er udpeget som leder og derfor er vært for den ordregivende myndighed for det grænseoverskridende program.
 Artikel 3
 Principper for EU-finansiering
 IPA III-bistand skal støtte vedtagelsen og gennemførelsen af IPA III-modtagernes reformer, jf. artikel 3 forordning (EU) 2021/1529. I forbindelse med specifikke programmer og enkeltstående tiltag kan det være nødvendigt med finansielle bidrag fra både IPA III-modtageren og Unionen.
 Artikel 4
 Princippet om ejerskab
 1. IPA III-modtageren har det primære ejerskab over programmeringen og gennemførelsen af IPA III-bistanden.
 2. IPA III-modtageren udpeger en national IPA-koordinator.
 3. Den nationale IPA-koordinator skal sikre en tæt forbindelse mellem anvendelsen af IPA III-bistand og den generelle tiltrædelsesproces.
 4. Den nationale IPA-koordinator er Kommissionens primære samarbejdspartner i forbindelse med den overordnede koordinering af programmeringen i overensstemmelse med målene og de tematiske prioriteringer i IPA III-programmeringsrammen, jf. artikel 7 i forordning (EU) 2021/1529 (»IPA III-programmeringsrammen«), overvågningen af gennemførelsen, evalueringen og rapporteringen vedrørende IPA III-bistand, herunder koordineringen inden for IPA III-modtagerens forvaltning og med andre donorer. Den nationale IPA-koordinator skal også bestræbe sig på at sikre, at IPA III-modtageres forvaltning træffer alle nødvendige foranstaltninger til at gøre gennemførelsen af de tilhørende programmer lettere.
 5. Den nationale IPA-koordinator koordinerer IPA III-modtageres deltagelse i de relevante territoriale og grænseoverskridende samarbejdsprogrammer i henhold forordning (EU) 2021/1529 og forordning (EU) 2021/1059. Den nationale IPA-koordinator kan uddelegere denne koordineringsopgave til en struktur, der er oprettet med henblik på forvaltning af grænseoverskridende samarbejde, hvis det er relevant.
 6. Den nationale IPA-koordinator skal være en højtstående embedsmand i IPA III-modtagerens regering eller centrale forvaltning og have de relevante beføjelser.
 Artikel 5
 Rammeaftale om finansielt partnerskab, sektoraftaler og finansieringsaftale
 1. Kommissionen og IPA III-modtageren indgår en rammeaftale om finansielt partnerskab, som fastsætter særlige ordninger for forvaltning, kontrol, tilsyn, overvågning, evaluering, rapportering og revision af IPA III-bistand, og som forpligter IPA III-modtageren til at indføre EU-rettens relevante krav i sin retsorden. Rammeaftalen om finansielt partnerskab kan suppleres af sektoraftaler, der fastsætter specifikke bestemmelser vedrørende forvaltningen og gennemførelsen af IPA III-bistand inden for bestemte politikområder eller programmer.
 2. Medmindre der er tale om behørigt begrundede tilfælde, ydes IPA III-bistanden først til IPA III-modtageren, efter at rammeaftalen om finansielt partnerskab og, hvor det er relevant, den gældende sektoraftale er trådt i kraft.
 3. Finansieringsaftaler skal beskrive de vilkår, hvorpå IPA III-bistanden skal ydes, herunder de gennemførelsesmetoder, der skal finde anvendelse for IPA III-bistand, gennemførelsesfrister samt regler for, hvilke udgifter der er støtteberettigede.
 4. I de tilfælde hvor programmer gennemføres ved indirekte forvaltning forestået af en IPA III-modtager, skal rammeaftalen om finansielt partnerskab, sektoraftalen, hvis det er relevant, og finansieringsaftalen som helhed overholde bestemmelserne i artikel 129, artikel 155, stk. 6, og artikel


text:
158 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.
 5. Rammeaftalen om finansielt partnerskab finder anvendelse på alle finansieringsaftaler. Sektoraftaler anvendes i givet fald på alle finansieringsaftaler, der indgås i forbindelse med det politikområde eller program, der er omfattet af sektoraftalen.
 6. Ud over de elementer, der er omhandlet i artikel 130 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, skal rammeaftalerne om finansielt partnerskab og, hvor det er relevant, sektoraftalerne navnlig indeholde nærmere bestemmelser om:
 a)
 de strukturer og myndigheder, der er nødvendige for at kunne forvalte, kontrollere, føre tilsyn med, overvåge, evaluere, rapportere og revidere IPA III-bistand, samt disse strukturers og myndigheders funktioner og ansvar
 b)
 betingelser og kontrolkrav for IPA III-modtagerens oprettelse af de strukturer og myndigheder, der er nødvendige med henblik på overdragelse af budgetgennemførelsesopgaver vedrørende IPA III-bistand
 c)
 regler om skatter, told og afgifter, jf. artikel 27, stk. 9, og 10, i forordning (EU) 2021/947
 d)
 krav vedrørende betalinger, gennemgang og godkendelse af regnskaber samt finansielle korrektionsprocedurer, frigørelse af uudnyttede midler og afslutning af programmerne.
 Artikel 6
 Rapportering
 Den nationale IPA-koordinator sender senest den 15. februar i det efterfølgende regnskabsår en årsrapport om gennemførelsen af den finansielle bistand under IPA III til Kommissionen. Andre rapporteringskrav fastsættes i rammeaftalen om finansielt partnerskab.
 Artikel 7
 IPA-overvågningsudvalget
 1. Kommissionen og IPA III-modtageren nedsætter et IPA-overvågningsudvalg, senest seks måneder efter at den første finansieringsaftale er trådt i kraft. Dette udvalg varetager også IPA-overvågningsudvalgets ansvarsområder i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 (5) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 231/2014 (6).
 2. IPA-overvågningsudvalget vurderer den overordnede, effektivitet, virkning, kvalitet, sammenhæng, koordinering og overholdelse for så vidt angår gennemførelsen af alle tiltag med henblik på at opnå de resultater, der er fastsat i finansieringsaftalerne og i IPA III-programmeringsrammen. Det skal i den forbindelse, hvor det er relevant, basere sin vurdering på de oplysninger, som de i artikel 10 omhandlede sektorovervågningsudvalg indgiver, og IPA III-modtagerens andre eksisterende centrale koordineringsstrukturer.
 3. IPA-overvågningsudvalget sammensættes af repræsentanter for Kommissionen, den nationale IPA-koordinator, andre relevante myndigheder og organer i IPA III-modtageren og, hvor det er relevant, bilaterale donorer, internationale organisationer, internationale finansielle institutioner og andre interessenter, herunder civilsamfundsorganisationer og private organisationer.
 4. En repræsentant for Kommissionen og den nationale IPA-koordinator leder sammen møderne i IPA-overvågningsudvalget.
 5. IPA-overvågningsudvalget vedtager selv sin forretningsorden.
 6. IPA-overvågningsudvalget træder sammen mindst en gang om året. Der kan afholdes ad hoc-møder på initiativ af Kommissionen eller IPA III-modtageren, navnlig på tematisk grundlag.
 AFSNIT II
 INDIREKTE FORVALTNING FORESTÅET AF IPA III-MODTAGERE
 Artikel 8
 Strukturer og myndigheder
 1. I tilfælde af indirekte forvaltning forestået af IPA III-modtageren opretter IPA III-modtageren følgende strukturer og myndigheder:
 a)
 en national IPA-koordinator
 b)
 en national anvisningsberettiget
 c)
 en forvaltningsstruktur bestående af et støttekontor for den nationale anvisningsberettigede og et regnskabsorgan
 d)
 forvaltningsmyndigheder og bemyndigede organer
 e)
 en revisionsmyndighed.
 2. De i stk. 1 nævnte strukturers roller og ansvarsområder fastsættes i rammeaftalen om finansielt partnerskab.
 3. IPA III-modtageren skal sikre en passende adskillelse af opgaver mellem og inden for de strukturer og myndigheder, der er omhandlet i stk. 1.
 Artikel 9
 Indirekte forvaltning


text:
med en IPA III-modtager
 1. Kommissionen kan gennemføre IPA III-bistand ved indirekte forvaltning med en IPA III-modtager ved at indgå en finansieringsaftale i overensstemmelse med artikel 154 og 158 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046.
 2. Forud for undertegnelsen af en finansieringsaftale indhenter Kommissionen dokumentation for, at betingelserne i artikel 154, stk. 4, første afsnit, litra a)-f), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 er opfyldt. Kommissionen sikrer også, at de strukturer og myndigheder, der er omhandlet i artikel 8 i nærværende forordning, er blevet oprettet.
 3. Den nationale anvisningsberettigede overvåger, at de strukturer og myndigheder, der er omhandlet i artikel 8, fortsat opfylder de krav, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2. Hvis kravene ikke er opfyldt, underretter den nationale anvisningsberettigede straks Kommissionen herom og træffer passende sikkerhedsforanstaltninger vedrørende foretagne betalinger eller indgåede kontrakter.
 4. Flerårige programmer, der er omfattet af en finansieringsaftale, og hvori der gøres brug af bestemmelserne i artikel 30, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU) 2021/947, gennemføres ved indirekte forvaltning med IPA III-modtagere. Afgørelser om vedtagelse af flerårige handlingsplaner som omhandlet i artikel 23 i forordning (EU) 2021/947 skal, hvor det er relevant, indeholde en liste over store projekter. Kommissionen anvender artikel 30, stk. 3, andet og tredje afsnit, i forordning (EU) 2021/947, medmindre der er fastsat en tidligere frist for de automatiske frigørelser i en sektoraftale eller finansieringsaftale.
 5. Det beløb, frigørelsen berører, jf. stk. 4, nedsættes med beløb svarende til den del af budgetforpligtelsen, for hvilken en af følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 tiltaget er suspenderet af en retssag eller en administrativ klage med opsættende virkning
 b)
 det ikke har været muligt at forelægge en betalingsanmodning som følge af force majeure, der i væsentlig grad berører gennemførelsen af hele eller en del af programmet.
 Den IPA III-modtager, som påberåber sig force majeure, skal påvise dens direkte konsekvenser for gennemførelsen af hele eller en del af programmet.
 6. IPA III-modtageren sender Kommissionen oplysninger om de betingelser, der er omhandlet i denne artikels stk. 5, litra a) og b), i den årsrapport, der henvises til i artikel 6.
 Artikel 10
 Sektorovervågningsudvalg
 1. IPA III-modtageren nedsætter IPA-sektorovervågningsudvalg til at overvåge årlige og flerårige programmer, der gennemføres ved indirekte forvaltning forestået af IPA III-modtageren, og som finansieres i henhold til forordning (EF) nr. 1085/2006, forordning (EU) nr. 231/2014 og forordning (EU) 2021/1529 i en specifik sektor. Disse udvalg skal være nedsat, senest seks måneder efter at den første finansieringsaftale i den pågældende sektor er trådt i kraft.
 2. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet kan forpligtelsen til at nedsætte et IPA-sektorovervågningsudvalg i forbindelse med årlige programmer, der gennemføres ved indirekte forvaltning, fraviges i finansieringsaftalen.
 3. I de tilfælde hvor der er oprettet et IPA-sektorovervågningsudvalg, kan det pågældende udvalg ud over de flerårige programmer, der gennemføres ved indirekte forvaltning, overvåge andre årlige programmer, der finansieres i henhold til forordning (EF) nr. 1085/2006, forordning (EU) nr. 231/2014 og forordning (EU) 2021/1529, og som gennemføres ved direkte eller indirekte forvaltning inden for samme specifikke sektor.
 4. For så vidt angår grænseoverskridende samarbejdsprogrammer varetager


text:
det fælles overvågningsudvalg, der er omhandlet i artikel 18, IPA-sektorovervågningsudvalgets funktioner.
 5. Hvert IPA-sektorovervågningsudvalg overvåger fremskridtene i programgennemførelsen. Det vurderer effektiviteten, virkningen, kvaliteten, sammenhængen, koordineringen og overholdelsen for så vidt angår gennemførelsen af tiltagene inden for programmet samt tiltagenes forenelighed med de relevante strategier.
 6. Hvert IPA-sektorovervågningsudvalg vedtager selv sin forretningsorden.
 7. IPA-sektorovervågningsudvalget sammensættes af repræsentanter for de relevante myndigheder og organer i IPA III-modtageren, andre interessenter såsom økonomiske, sociale og miljømæssige partnere og internationale organisationer, internationale finansielle institutioner og civilsamfundet. Kommissionen deltager i udvalgets arbejde. Møder i IPA-sektorovervågningsudvalget ledes af en ledende repræsentant for IPA III-modtageren. Afhængigt af politikområdet eller programmet kan Kommissionen være med til at lede udvalgsmøderne.
 8. IPA-sektorovervågningsudvalgene træder sammen mindst to gange hver tolvte måned.
 Artikel 11
 Evalueringer foretaget af en IPA III-modtager som led i indirekte forvaltning
 1. Den IPA III-modtager, der gennemfører IPA III-bistand ved indirekte forvaltning, har ansvaret for at foretage evalueringer af de programmer, som den forvalter, i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, artikel 42 i forordning (EU) 2021/947 og Kommissionens gældende retningslinjer.
 2. IPA III-modtageren udarbejder i samråd med Kommissionen en evalueringsplan over de evalueringsaktiviteter, der skal gennemføres.
 Artikel 12
 Kommissionens finansielle korrektioner
 1. For at sikre, at IPA III-bistanden er blevet anvendt i overensstemmelse med de gældende regler, benytter Kommissionen finansielle korrektionsmekanismer.
 2. Behovet for at foretage en finansiel korrektion kan opstå af følgende årsager:
 a)
 konstatering af fejl, uregelmæssigheder, svig eller korruption
 b)
 konstatering af en svaghed eller mangel i IPA III-modtagerens forvaltnings- og kontrolsystemer
 c)
 forsømmelse af forpligtelsen til at sikre opnåelsen af resultater eller bæredygtigheden af tiltaget eller begge dele
 d)
 Kommissionens opfølgning på revisionsmyndighedens revisionsrapporter og -udtalelser.
 3. Hvis Kommissionen finder, at udgifterne i de programmer, der er omfattet af IPA III, er blevet afholdt og betalt på en måde, der er i strid med gældende regler, beslutter den, hvilke beløb der skal udelukkes fra EU-finansiering.
 4. Finansielle korrektioner foretages i givet fald i form af modregning i de situationer, der er omhandlet i stk. 2.
 5. Kommissionen anvender de finansielle korrektioner på grundlag af konstateringer af de uretmæssigt anvendte beløb og finansielle konsekvenser for budgettet. Hvis sådanne beløb ikke kan fastslås nøjagtigt med henblik på anvendelse af individuelle korrektioner, kan Kommissionen anvende korrektioner, der er baseret på standardsatser, eller korrektioner, der er baseret på en ekstrapolering af konstateringerne. Når Kommissionen fastsætter størrelsen af en korrektion, tager den hensyn til de i stk. 2 omhandlede situationers art og grovhed og/eller omfang og finansielle virkninger.
 Artikel 13
 Gennemgang og godkendelse af regnskaber
 Kommissionen sikrer sig, at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende, ved at anvende en procedure for gennemgang og godkendelse af regnskaber, der er fastsat i rammeaftalen om finansielt partnerskab eller sektoraftalen, hvis det er relevant.
 AFSNIT III
 GRÆNSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE MELLEM IPA III-MODTAGERE
 Artikel 14
 Tematiske prioriteringer og medfinansiering
 1. De tematiske prioriteringer for IPA III-bistand til grænseoverskridende samarbejde er de prioriteringer, der er fastlagt i bilag III til forordning (EU) 2021/1529.
 2. Unionens medfinansieringssats for hver tematisk prioritering må ikke


text:
være højere end 85 % af et grænseoverskridende samarbejdsprograms støtteberettigede udgifter.
 Artikel 15
 Teknisk bistand
 1. Hvert grænseoverskridende samarbejdsprogram skal omfatte en specifik budgetbevilling til teknisk bistand, som højst må udgøre 10 % af Unionens bidrag til det grænseoverskridende samarbejdsprogram.
 Der kan ydes teknisk bistand til støtte for aktiviteter inden for forberedelse, forvaltning, overvågning, evaluering, oplysning, kommunikation, netværksarbejde, tvistbilæggelse, kontrol- og revision i forbindelse med gennemførelsen af programmet såvel som aktiviteter til styrkelse af den administrative kapacitet til at gennemføre programmet. Den tekniske bistand kan navnlig støtte finansieringen af det fælles tekniske sekretariat, aktiviteter, der skal nedbringe støttemodtagernes administrative byrder, herunder elektroniske dataudvekslingssystemer, og tiltag, der skal styrke kapaciteten hos myndighederne i deltagerlandene og hos støttemodtagerne til at forvalte IPA III-bistanden samt udveksling af bedste praksis mellem dem.
 2. Teknisk bistand kan også vedrøre de forudgående og efterfølgende programmeringsperioder.
 Artikel 16
 Programmering og udvælgelse af operationer
 1. Grænseoverskridende samarbejdsprogrammer udarbejdes efter Kommissionens programmodel, forberedes i fællesskab af de deltagende IPA III-modtagere og indgives elektronisk til Kommissionen. De deltagende IPA III-modtagere og Kommissionen fastlægger sammen listen over støtteberettigede regioner, som skal indgå i det relevante grænseoverskridende samarbejdsprogram.
 2. Operationer, der udvælges under et grænseoverskridende samarbejdsprogram, skal have klare grænseoverskridende virkninger og fordele.
 3. Operationer under grænseoverskridende samarbejdsprogrammer udvælges af den ordregivende myndighed via indkaldelser af forslag, der dækker hele det støtteberettigede område.
 4. Deltagende IPA III-modtagere kan også udpege operationer uden brug af indkaldelse af forslag. I så tilfælde skal operationerne være udtrykkeligt nævnt i det grænseoverskridende samarbejdsprogram, der er omhandlet i stk. 1.
 5. Operationer, der udvælges med henblik på grænseoverskridende samarbejde, skal involvere støttemodtagere fra mindst to deltagende IPA III-modtagere. Støttemodtagerne skal samarbejde om udviklingen og gennemførelsen af operationerne. De skal desuden samarbejde om enten personaleanliggender eller om finansieringen af operationer eller om begge dele.
 6. En operation kan gennemføres i en enkelt IPA III-modtager, såfremt det kan dokumenteres, at der opnås grænseoverskridende virkninger og fordele.
 Artikel 17
 Støttemodtagere
 1. Støttemodtagerne skal være etableret i en IPA III-modtager, der deltager i programmet.
 2. Støttemodtagerne udpeger mellem sig en ledende støttemodtager. Den ledende støttemodtager sikrer gennemførelsen af hele operationen og overvåger, at operationen gennemføres i overensstemmelse med betingelserne i kontrakten, og fastlægger de ordninger med de øvrige støttemodtagere, som skal sikre en forsvarlig finansiel forvaltning af de midler, der bevilges til operationen, herunder ordningerne for inddrivelse af uretmæssigt ubetalte beløb.
 Artikel 18
 Strukturer og myndigheder
 1. Følgende strukturer skal inddrages i forvaltningen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer i IPA III-modtagere:
 a)
 de nationale IPA-koordinatorer for de IPA III-modtagere, der deltager i det grænseoverskridende samarbejdsprogram, som i fællesskab har ansvaret for at sikre, at målene i de foreslåede grænseoverskridende samarbejdsprogrammer er i overensstemmelse med målene i IPA III-programmeringsrammen
 b)
 den nationale anvisningsberettigede og forvaltningsstrukturen, jf. artikel 8, stk. 1, litra c), i den ledende IPA III-modtager, hvis det grænseoverskridende program gennemføres ved indirekte forvaltning
 c)
 de grænseoverskridende samarbejdsstrukturer i alle deltagende IPA III-modtagere, som skal samarbejde tæt om programmeringen og gennemførelsen af det pågældende grænseoverskridende program. I tilfælde af indirekte forvaltning udfører den


text:
grænseoverskridende samarbejdsstruktur i den ledende IPA III-modtager de opgaver, der påhviler den forvaltningsmyndighed, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra d). Forvaltningsmyndigheden udpeger bemyndigede organer
 d)
 revisionsmyndigheden, jf. artikel 8, stk. 1 litra e), hvis det grænseoverskridende program gennemføres ved indirekte forvaltning med IPA III-modtageren. Hvis revisionsmyndigheden ikke har beføjelse til at udføre sine funktioner i hele det område, der er omfattet af et grænseoverskridende samarbejdsprogram, skal den bistås af en gruppe revisorer, som omfatter repræsentanter for hvert land, der deltager i det grænseoverskridende samarbejdsprogram.
 2. De i stk. 1 nævnte strukturers roller og ansvarsområder fastsættes yderligere i rammeaftalen om finansielt partnerskab.
 3. De deltagende IPA III-modtagere opretter for hvert grænseoverskridende samarbejdsprogram et fælles overvågningsudvalg, som også skal varetage rollen som sektorovervågningsudvalg, jf. artikel 10.
 4. Der oprettes et fælles teknisk sekretariat, som skal bistå Kommissionen såvel som andre strukturer og myndigheder, herunder det fælles overvågningsudvalg. Samme fælles tekniske sekretariat kan bistå ved forberedelsen og gennemførelsen af mere end ét grænseoverskridende samarbejdsprogram.
 5. Ved indirekte forvaltning forestået af en IPA III-modtager skal de deltagende IPA III-modtagere indgå en bilateral eller multilateral aftale, som fastsætter deres respektive ansvarsområder i gennemførelsen af det relevante grænseoverskridende samarbejdsprogram. Minimumskravene for en sådan ordning fastsættes i den finansielle partnerskabsrammeaftale.
 Artikel 19
 Særlige finansielle bestemmelser
 Grænseoverskridende samarbejdsprogrammer under IPA III gennemføres ved direkte eller indirekte forvaltning gennem flerårige programmer.
 AFSNIT IV
 LANDBRUG OG UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER
 Artikel 20
 Særlige bestemmelser vedrørende bistand til udvikling af landdistrikter
 1. Bistand til udvikling af landdistrikterne skal være omfattet af et flerårigt program, som udgør en flerårig handlingsplan i henhold til artikel 23 og 24 i forordning (EU) 2021/947, og som skal udarbejdes på centralt plan, forberedes af de relevante myndigheder, der er udpeget af IPA III-modtageren, og indgives til Kommissionen efter høring af relevante interessenter.
 2. Programmer for udvikling af landdistrikterne gennemføres af IPA III-modtagerne ved indirekte forvaltning i henhold til artikel 62, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og muliggør finansiering af udvalgte typer tiltag som dem, der finansieres inden for rammerne af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.
 3. For så vidt angår programmer for udvikling af landdistrikter består de strukturer, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra d), af IPA-agenturet for udvikling af landdistrikter (IPARD-agenturet) og IPARD-forvaltningsmyndigheden, som skal arbejde tæt sammen.
 4. Ved fastlæggelsen af andelen af offentlige udgifter som en procentdel af de samlede støtteberettigede udgifter tages der ikke hensyn til national støtte, der har til formål at lette adgangen til lån, som ydes uden bidrag fra Unionen i henhold til forordning (EU) 2021/1529.
 5. Investeringsprojekter under programmer for udvikling af landdistrikter er fortsat berettigede til EU-finansiering, forudsat at de ikke ændres væsentligt inden for fem år efter den sidste betaling.
 6. For så vidt angår programmer for udvikling af landdistrikter er det sektorovervågningsudvalg, der er omhandlet i artikel 10, sektorovervågningsudvalget for IPARD.
 AFSNIT V
 AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
 Artikel 21
 Ikrafttræden og anvendelse
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Den


text:
anvendes fra den 1. januar 2021.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2021.
 På Kommissionens vegne
 Ursula VON DER LEYEN
 Formand
 (1) EUT L 330 af 20.9.2021, s. 1.
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 (EUT L 209 af 14.6.2021, s. 1).
 (3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).
 (4) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1059 af 24. juni 2021 om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 94).
 (5) Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82).
 (6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 231/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II) (EUT L 77 af 15.3.2014, s. 11).


text:
 31.1.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 27/26
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/151
 af 30. januar 2019
 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet Clonostachys rosea stamme J1446 som et lavrisikoaktivstof, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 22, stk. 1, sammenholdt med artikel 20, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Clonostachys rosea stamme J1446 blev ved Kommissionens direktiv 2005/2/EF (2) opført som aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3) under det tidligere taksonomiske navn Gliocladium catenulatum stamme J1446.
 (2)
 Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).
 (3)
 Godkendelsen af aktivstoffet Clonostachys rosea stamme J1446, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. juli 2019.
 (4)
 Verdera Oy (i det følgende benævnt »ansøgeren«) har i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af Clonostachys rosea stamme J1446 inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.
 (5)
 Ansøgeren fremlagde de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.
 (6)
 Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 6. juli 2016.
 (7)
 Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden.
 (8)
 Den 21. juni 2017 fremsendte autoriteten sin konklusion (6) om, hvorvidt Clonostachys rosea stamme J1446 kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse af godkendelsen af Clonostachys rosea stamme J1446 for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 11. december 2017.
 (9)
 Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til vurderingsrapporten vedrørende fornyelse.
 (10)
 Det er med hensyn til et eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder Clonostachys rosea stamme J1446, fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af Clonostachys rosea stamme J1446 bør derfor fornyes.
 (11)
 Risikovurderingen for fornyelsen af godkendelsen af Clonostachys rosea stamme J1446 er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser de anvendelsesformål, hvortil plantebeskyttelsesmidler, der indeholder Clonostachys rosea stamme J1446, kan godkendes. Anvendelsen bør derfor ikke fortsat begrænses til anvendelse som fungicid.
 (12)
 Kommissionen vurderer


text:
endvidere, at Clonostachys rosea stamme J1446 er et lavrisikoaktivstof i henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Clonostachys rosea stamme J1446 er ikke et problematisk stof, og det opfylder de betingelser, der er fastsat i punkt 5 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009.
 (13)
 Godkendelsen af Clonostachys rosea stamme J1446 som et lavrisikostof bør derfor fornyes.
 (14)
 I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser.
 (15)
 I overensstemmelse med artikel 20, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 13, stk. 4, bør bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres.
 (16)
 Godkendelsesperioden for Clonostachys rosea stamme J1446 blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/917 (7) forlænget til den 31. juli 2019 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af aktivstoffet udløber. Da der er blevet truffet afgørelse om fornyelse forud for den forlængede udløbsdato, skal nærværende forordning imidlertid anvendes fra 1. april 2019.
 (17)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet
 Godkendelsen af aktivstoffet Clonostachys rosea stamme J1446, som nærmere beskrevet i bilag I, fornyes på de betingelser, der er fastsat i samme bilag.
 Artikel 2
 Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011
 Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.
 Artikel 3
 Ikrafttræden og anvendelsesdato
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Den anvendes fra den 1. april 2019.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. januar 2019.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.
 (2) Kommissionens direktiv 2005/2/EF af 19. januar 2005 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage Ampelomyces quisqualis og Gliocladium catenulatum som aktive stoffer (EUT L 20 af 22.1.2005, s. 15).
 (3) Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).
 (4) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).
 (5) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).
 (6) EFSA Journal 2016;14(7):4517, 16 s. Foreligger online: www.efsa.europa.eu.
 (7) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/917 af 27. juni 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, carvon, chlorpropham, cyazofamid, desmedipham, dimethoat, dimethomorph, diquat, ethephon, ethoprophos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamiphos,


text:
flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum stamme: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-m, methiocarb, methoxyfenozid, metribuzin, milbemectin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol, pymetrozin og s-metolachlor (EUT L 163 af 28.6.2018, s. 13).
 BILAG I
 Almindeligt anvendt navn identifikationsnr.
 IUPAC-navn
 Renhed (1)
 Godkendelsesdato
 Udløbsdato for godkendelsen
 Særlige bestemmelser
 Clonostachys rosea stamme J1446
 Referencenummer i kultursamlingen German Collection of Microorganisms and Cell Cultures (DSMZ): DSM 9212
 Ikke relevant
 Ikke relevant
 Indhold af gliotoksin: max. 50 μg/kg MCPA (teknisk kvalitet)
 1. april 2019
 31. marts 2034
 Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af Clonostachys rosea stamme J1446, særlig tillæg I og II.
 Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:
 —
 specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet i plantebeskyttelsesprodukter, herunder fuldstændig karakterisering af potentielt problematiske metabolitter
 —
 beskyttelsen af sprøjteførerne og arbejdstagerne ved at tage hensyn til, at mikroorganismer betragtes som potentielt sensibiliserende stoffer, og ved at sikre, at egnede personlige værnemidler er en betingelse for anvendelse
 —
 undersøgelser eller oplysninger fra den videnskabelige litteratur vedrørende Clonostachys rosea J1446's antifungale følsomhed, der for nylig er blevet gjort tilgængelig.
 Producenten skal sikre nøje opretholdelse af miljømæssige betingelser og kvalitetskontrolanalyser under fremstillingsprocessen for at sikre overholdelse af grænserne for mikrobiel kontaminering som omhandlet i arbejdsdokumentet SANCO/12116/2012 (2).
 Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.
 (1) Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.
 (2) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf.
 BILAG II
 I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:
 1)
 I del A udgår angivelse 98 vedrørende Gliocladium catenulatum stamme J1446.
 2)
 I del D tilføjes følgende:
 »15
 Clonostachys rosea stamme J1446
 Referencenummer i kultursamlingen German Collection of Microorganisms and Cell Cultures (DSMZ): DSM 9212
 Ikke relevant
 Ikke relevant
 Indhold af gliotoksin: max. 50 μg/kg MCPA (teknisk kvalitet)
 1. april 2019
 31. marts 2034
 Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af Clonostachys rosea stamme J1446, særlig tillæg I og II.
 Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:
 —
 specifikationen af det tekniske materiale som industrielt fremstillet i plantebeskyttelsesprodukter, herunder fuldstændig karakterisering af potentielt problematiske metabolitter
 —
 beskyttelsen af sprøjteførerne og arbejdstagerne ved at tage hensyn til, at mikroorganismer betragtes som potentielt sensibiliserende stoffer, og ved at sikre, at egnede personlige værnemidler er en betingelse for anvendelse
 —
 undersøgelser eller oplysninger fra den videnskabelige litteratur vedrørende Clonostachys rosea J1446's antifungale følsomhed, der for nylig er blevet gjort tilgængelig.
 Producenten skal sikre nøje opretholdelse af miljømæssige betingelser og kvalitetskontrolanalyser under fremstillingsprocessen for at sikre overholdelse af grænserne for mikrobiel kontaminering som omhandlet i arbejdsdokumentet SANCO/12116/2012 (*1).
 Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.
 (*1) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf.«