text:
enkelt år i referenceperioden.
 (c)Det gennemsnitlige tidsrum i minutter for alle afgangsforsinkelser uanset årsag pr. flyvning beregnet som følger:
 (I)Denne indikator er den gennemsnitlige forsinkelse som følge af:
 -forsinkelser, der skyldes luftfartsselskaber
 -overflyvnings-ATFM-forsinkelser rapporteret af luftrumsbrugere
 -følgeforsinkelser (knock-on)
 -driftsforsinkelse i lufthavn, herunder ATFM-lufthavnsforsinkelse rapporteret af luftrumsbrugere forårsaget af regulering baseret på trafikmængde, som har en referencelokation, der er klassificeret som "Aerodrome Zone" eller "Aerodrome".
 (II)Denne indikator omfatter alle IFR-flyvninger og beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 4.Omkostningseffektivitet
 4.1.Centrale præstationsindikatorer
 År-til-år-ændringen i den gennemsnitlige fastlagte unionsdækkende enhedsomkostning for overflyvningsluftfartstjenester beregnet som følger:
 (a)Denne indikator udtrykkes som en procentdel, der afspejler ændringen fra år til år i den gennemsnitlige fastlagte unionsdækkende enhedsomkostning for overflyvningsluftfartstjenester med udgangspunkt i referenceværdien som omhandlet i artikel 9, stk. 4, litra a).
 (b)Denne indikator beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 (c)Den gennemsnitlige fastlagte unionsdækkende enhedsomkostning for overflyvningsluftfartstjenester er forholdet mellem de fastlagte overflyvningsomkostninger og den forventede overflyvningstrafik udtrykt i tjenesteenheder, der forventes i hvert år i referenceperioden på EU-niveau, og som indgår i Kommissionens antagelser i forbindelse med opstillingen af de unionsdækkende mål i medfør af artikel 9, stk. 3.
 (d)Den gennemsnitlige fastlagte unionsdækkende enhedsomkostning for overflyvningsluftfartstjenester beregnes i euro og i real værdi.
 4.2.Indikatorer for overvågning
 Brugernes faktiske enhedsomkostninger til overflyvnings- samt tårn- og indflyvningskontroltjenester på EU-niveau beregnet som følger:
 a)
 Denne indikator beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden som det vægtede gennemsnit af summen af de fastlagte unionsdækkende enhedsomkostninger for hver medlemsstat til luftfartstjenester og af justeringerne i henhold til artikel 25, stk. 2, der udspringer af det pågældende år.
 b)
 Indikatoren udtrykkes i euro og i nominelle værdier.
 AFSNIT 2
 Centrale præstationsindikatorer for opstilling af mål på lokalt niveau og indikatorer for overvågning på lokalt niveau
 1.Flyvesikkerhed
 1.1.Central præstationsindikator
 Niveauet for flyvesikkerhedsforvaltningens effektivitet som omhandlet i afsnit 1, punkt 1.1.
 I forbindelse med denne indikator betyder "lokal" niveauet for luftfartstjenesteudøvere.
 1.2.Indikatorer for overvågning
 (a)Andelen af indtrængninger på start- og landingsbane i lufthavne beliggende i en medlemsstat beregnet som det samlede antal indtrængninger på start- og landingsbane med indvirkning på sikkerheden, som fandt sted i disse lufthavne, divideret med det samlede antal IFR- og VFR-bevægelser i disse lufthavne.
 (b)Andelen af overtrædelser af adskillelsesminima inden for det luftrum, der kontrolleres af lufttrafiktjenesteenhederne i en medlemsstat, beregnet som det samlede antal overtrædelser af adskillelsesminima med indvirkning på sikkerheden, som fandt sted i det pågældende luftrum, divideret med det samlede antal kontrollerede flyvetimer i det pågældende luftrum.
 (c)Andelen af indtrængninger på start- og landingsbane i en lufthavn beregnet som det samlede antal indtrængninger på start- og landingsbane i den pågældende lufthavn, som lufttrafiktjenester eller CNS-tjenester har bidraget til, og som har indvirkning på sikkerheden, divideret med det samlede antal IFR- og VFR-bevægelser i den pågældende lufthavn.
 (d)Andelen af overtrædelser af adskillelsesminima inden for det luftrum, hvor luftfartstjenesteudøveren udøver lufttrafiktjenester, beregnet som det samlede antal overtrædelser af adskillelsesminima, som lufttrafiktjenester eller CNS-tjenester har bidraget til, og som har indvirkning på sikkerheden,


text:
divideret med det samlede antal kontrollerede flyvetimer i det pågældende luftrum.
 (e)Hvis automatiske systemer til registrering af flyvesikkerhedsdata er implementeret, luftfartstjenesteudøvernes anvendelse af disse systemer som en del af deres system til flyvesikkerhedsrisikostyring med henblik på at indsamle, lagre og udføre næsten realtidsanalyser af data vedrørende som minimum om overtrædelse af adskillelsesminima og indtrængen på start- og landingsbaner.
 Indikatorerne for overvågning som omhandlet i dette punkt beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 I forbindelse med de indikatorer, der er omhandlet i litra a) og c), betyder "lokal" på lufthavnsniveau. I forbindelse med den indikator, der er omhandlet i litra b), betyder "lokal" på nationalt niveau. I forbindelse med den indikator, der er omhandlet i litra d), betyder "lokal" på niveauet for luftfartstjenesteudøvere.
 2.Miljø
 2.1.Central præstationsindikator
 Den gennemsnitlige horisontale overflyvningsflyveeffektivitet for den faktiske bane beregnet som følger:
 a)
 denne indikator er en sammenligning mellem længden af overflyvningsdelen af den faktiske bane udledt af overvågningsdata og den opnåede afstand opsummeret for IFR-flyvninger inden for eller gennem det lokale luftrum
 b)
 "overflyvningsdelen" refererer til den afstand, der tilbagelægges uden for en cirkel på 40 NM omkring afgangs- og bestemmelseslufthavnen
 c)
 ved flyvning til eller fra en lufthavn uden for det lokale luftrum anvendes indgangs- og udgangspunkterne i det lokale luftrum til at beregne denne indikator
 d)
 ved flyvning til eller fra en lufthavn inden for det lokale luftrum, som krydser ikke-lokalt luftrum, medtages kun delen inden for det lokale luftrum ved beregningen af denne indikator
 e)
 "opnået afstand" er en funktion af indgangs- og udgangspunkternes position ved flyvning ind i og ud af det lokale luftrum. Opnået afstand repræsenterer disse punkters bidrag til storcirkelsafstanden mellem flyvningens oprindelses- og bestemmelsessted
 f)
 I forbindelse med denne indikator betyder "lokal" på nationalt niveau eller på det funktionelle luftrumsblokniveau afhængigt af det niveau, som præstationsplanen er fastlagt for.
 g)
 indikatoren beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden som et gennemsnit. Ved beregningen af dette gennemsnit udelukkes de ti højeste daglige værdier og de ti laveste daglige værdier fra beregningen.
 2.2.Indikatorer for overvågning
 (a)Den gennemsnitlige horisontale overflyvningsflyveeffektivitet for den seneste bane ifølge den indleverede flyveplan beregnet på lokalt niveau som følger:
 (I)forskellen mellem længden af overflyvningsdelen af den seneste bane ifølge den indleverede flyveplan og den tilsvarende del af storcirkelsafstanden opsummeret for alle IFR-flyvninger inden for eller gennem lokalt luftrum
 (II)"overflyvningsdelen" refererer til den afstand, der tilbagelægges uden for en cirkel på 40 NM omkring lufthavne
 (III) ved flyvning til eller fra en lufthavn uden for det lokale luftrum anvendes indgangs- og udgangspunkterne i det lokale luftrum til at beregne denne indikator
 (IV)ved flyvning til eller fra en lufthavn inden for det lokale luftrum, som krydser ikke-lokalt luftrum, medtages kun delen inden for det lokale luftrum ved beregningen af denne indikator
 (V)indikatoren beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden som et gennemsnit. Ved beregningen af dette gennemsnit udelukkes de ti højeste daglige værdier og de ti laveste daglige værdier fra beregningen.
 (b)Den

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
gennemsnitlige horisontale overflyvningsflyveeffektivitet for den korteste bane med begrænsninger beregnet på lokalt niveau som følger:
 (I)indikatoren er forskellen mellem længden af overflyvningsdelen af den korteste rute med begrænsninger, der er tilgængelig for flyveplanlægning, som beregnet ved hjælp af netforvalterens path finding-algoritmer og systemer til flyveplanvalidering og den opnåede afstand opsummeret for alle IFR-flyvninger inden for eller gennem det lokale luftrum
 (II)med denne indikator tages der hensyn til luftrumsrestriktioner, der er offentliggjort i RAD (Route Availability Document), der udstedes af netforvalteren, og den faktiske status for betingede ruter på tidspunktet for den senest indleverede flyveplan
 (III)"overflyvningsdelen" refererer til den del, der tilbagelægges uden for en cirkel på 40 NM omkring afgangs- og bestemmelseslufthavnen
 (IV) ved flyvning til eller fra en lufthavn uden for det lokale luftrum anvendes indgangs- og udgangspunkterne i det lokale luftrum til at beregne denne indikator
 (V)ved flyvning til eller fra en lufthavn inden for det lokale luftrum, som krydser ikke-lokalt luftrum, medtages kun delen inden for det lokale luftrum ved beregningen af denne indikator
 (VI)"opnået afstand" er en funktion af indgangs- og udgangspunkternes position ved flyvning ind i og ud af det lokale luftrum. Opnået afstand repræsenterer disse punkters bidrag til storcirkelsafstanden mellem flyvningens oprindelses- og bestemmelsessted
 (VII)indikatoren beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden som et gennemsnit. Ved beregningen af dette gennemsnit udelukkes de ti højeste daglige værdier og de ti laveste daglige værdier fra beregningen.
 (c)Den ekstra tid i taxi ud-fasen beregnet på lokalt niveau som følger:
 i)
 denne indikator er forskellen mellem den faktiske taxi ud-tid og den uhindrede taxi ud-tid
 ii)
 den uhindrede taxi ud-tid er taxi ud-tiden i perioder uden overbelastning og med lav trafik i en lufthavn
 iii)
 denne indikator udtrykkes i minutter pr. afgang og beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 (d)Den ekstra tid i tårn- og indflyvningskontroltjenesteluftrummet beregnet på lokalt niveau som følger:
 i)
 denne indikator er forskellen mellem ASMA-transittiden (ASMA = Arrival Sequencing and Metering Area) og den uhindrede tid baseret på ASMA-transittider
 ii)
 den uhindrede tid baseret på ASMA-transittider bestemmes for hver gruppe flyvninger med de samme parametre, dvs. flyklasse, ASMA-indgangssektor og ankomstbane, og repræsenterer transittiden i perioder uden overbelastning og med lav trafik
 iii)
 denne indikator udtrykkes i minutter pr. ankomst og beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden
 iv)
 ASMA defineres som en cylinder med en radius på 40 NM omkring ankomstlufthavnen.
 (e)Andelen af ankomster, der anvender Continuous Descent Operation (CDO), beregnet på lokalt niveau som følger:
 (I)denne indikator er forholdet mellem det samlede antal ankomster, der udfører en CDO fra et referencepunkt i en højde over jorden, som fastlægges af den nationale tilsynsmyndighed, og det samlede antal ankomstoperationer
 (II)denne indikator udtrykkes som en procentdel og beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 (f)Den effektive udnyttelse af reserveret eller segregeret lokalt luftrum beregnet i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 2.2, litra c).
 (g)Graden af planlægning via tilgængelige lokale luftrumsstrukturer beregnet i overensstemmelse med afsnit


text:
1, punkt 2.2, litra d).
 (h)Udnyttelsesgraden for de tilgængelige lokale luftrumsstrukturer beregnet i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 2.2, litra e).
 (i)I forbindelse med de indikatorer, der er omhandlet i litra a) og b), betyder "lokal" på nationalt niveau eller på det funktionelle luftrumsblokniveau afhængigt af det niveau, som præstationsplanen er fastlagt for, herunder f.eks. uddelegering af ansvaret for udøvelse af lufttrafiktjenester ifølge grænseoverskridende samarbejdsaftaler. I forbindelse med de indikatorer, der er omhandlet i litra c) og d), betyder "lokal" på lufthavnsniveau med mindst 80 000 IFR-flybevægelser om året. I forbindelse med den indikator, der er omhandlet i litra e), betyder "lokal" på lufthavnsniveau. I forbindelse med de indikatorer, der er omhandlet i litra f)-h), betyder "lokal" på nationalt niveau med udspecificering på niveauet for kontrolcentralers ansvarsområder, herunder f.eks. uddelegering af ansvaret for udøvelse af lufttrafiktjenester ifølge grænseoverskridende samarbejdsaftaler.
 3.Kapacitet
 3.1.Centrale præstationsindikatorer
 (a)Det gennemsnitlige antal minutter for overflyvnings-ATFM-forsinkelse pr. flyvning, der skyldes luftfartstjenester, beregnet som følger:
 i)
 Overflyvnings-ATFM-forsinkelse beregnet i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 3.1, litra a).
 ii)
 Denne indikator omfatter alle IFR-flyvninger gennem det lokale luftrum og omfatter alle årsager til ATFM-forsinkelser med undtagelse af ekstraordinære situationer. Den vedrører også IFR-flyvninger gennem andre luftrum, når forsinkelseskorrektioner anvendes som resultat af den procedure for forsinkelsesjustering efter flyvninger, der koordineres af netforvalteren, og hvorigennem operationelle interessenter underretter netforvalteren om problemer vedrørende ATFM-forsinkelsesmåling, -klassificering og -tildeling.
 iii)
 Denne indikator beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 iv)
 I forbindelse med denne indikator betyder "lokal" på nationalt niveau eller på det funktionelle luftrumsblokniveau afhængigt af det niveau, som præstationsplanen er fastlagt for.
 v)
 Med henblik på overvågning udspecificeres de værdier, der beregnet for denne indikator på nationalt niveau, hvis præstationsplanen er fastlagt på det funktionelle luftrumsblokniveau, herunder f.eks. uddelegering af ansvaret for udøvelse af lufttrafiktjenester ifølge grænseoverskridende samarbejdsaftaler.
 (b)Det gennemsnitlige tidsrum i minutter for ankomst-ATFM-forsinkelse pr. flyvning, der skyldes luftfartstjenester på tårn- og indflyvningskontroltjenesteniveau og lufthavnsniveau, beregnet på lokalt niveau som følger:
 i)
 Denne indikator er den gennemsnitlige ankomstforsinkelse ved bestemmelseslufthavnen forårsaget af ATFM-reguleringer pr. indgående IFR-flyvning.
 ii)
 Denne indikator omfatter alle IFR-flyvninger, der lander i bestemmelseslufthavnen, og alle årsager til ATFM-forsinkelser med undtagelse af ekstraordinære situationer.
 iii)
 Denne indikator beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 iv)
 I forbindelse med denne indikator betyder "lokal" på nationalt niveau.
 v)
 Med henblik på overvågning udspecificeres de værdier, der er beregnet for denne indikator, på lufthavnsniveau.
 3.2.Indikatorer for overvågning
 (a)Procentdelen af IFR-flyvninger, der overholder deres ATFM-afgangsslot, på lokalt niveau for hele kalenderåret og for hvert år i referenceperioden.
 (b)Det gennemsnitlige antal minutter for forsinkelse pr. flyvning på grund af flyvekontrol forud for afgang, som er forårsaget af startrestriktioner i afgangslufthavnen, beregnet på lokalt niveau som følger:
 i)
 Denne indikator er den gennemsnitlige forsinkelse på grund af flyvekontrol forud for afgang, der opstår pr. udgående IFR-flyvning.
 ii)
 Denne indikator omfatter alle IFR-flyvninger, der starter fra afgangslufthavnen, og omfatter forsinkelser af start forårsaget af flyvekontrolbegrænsninger, når luftfartøjet er klar til at forlade afgangspladsen.
 (III)Denne indikator beregnes


text:
for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 (c)Det gennemsnitlige tidsrum i minutter for alle afgangsforsinkelser uanset årsag pr. flyvning beregnet på lokalt plan i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 3.2, litra c).
 (d)I forbindelse med indikatoren omhandlet i litra a) betyder "lokal" på nationalt niveau med udspecificering på lufthavnsniveau. I forbindelse med de indikatorer, der er omhandlet i litra b) og c), betyder "lokal" på lufthavnsniveau med mindst 80 000 IFR-flybevægelser om året.
 4.Omkostningseffektivitet
 4.1.Centrale præstationsindikatorer
 (a)Den fastlagte enhedsomkostning for overflyvningsluftfartstjenester beregnet som følger:
 i)
 Denne indikator er forholdet mellem de fastlagte overflyvningsomkostninger og den forventede trafik i afgiftszonen udtrykt i overflyvningstjenesteenheder, der forventes i hvert år i referenceperioden på lokalt niveau, og som er anført i præstationsplanerne.
 ii)
 Denne indikator udtrykkes i real værdi og i den nationale valuta.
 iii)
 Denne indikator beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 (b)Den fastlagte enhedsomkostning for tårn- og indflyvningskontroltjenester beregnet som følger:
 i)
 Denne indikator er forholdet mellem de fastlagte omkostninger og den forventede trafik i afgiftszonen udtrykt i tårn- og indflyvningskontroltjenesteenheder, der forventes i hvert år i referenceperioden på lokalt niveau, og som er anført i præstationsplanerne.
 ii)
 Denne indikator udtrykkes i real værdi og i den nationale valuta.
 iii)
 Denne indikator beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 c)
 I forbindelse med de indikatorer, der er omhandlet i litra a) og b), betyder "lokal" på afgiftszoneniveau.
 4.2.Indikator for overvågning
 Brugernes faktiske omkostninger til overflyvnings- samt tårn- og indflyvningskontroltjenester beregnet som følger:
 (a)Denne indikator beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden som summen af de fastlagte enhedsomkostninger til luftfartstjenester og justeringerne i henhold til artikel 25, stk. 2, der udspringer af det pågældende år.
 (b)Denne indikator udtrykkes i nominelle værdier og i den nationale valuta.
 AFSNIT 3
 Centrale præstationsindikatorer for opstilling af mål og indikatorer for overvågning af netfunktionerne
 1.Alle de indikatorer, der er omhandlet i dette afsnit, finder anvendelse på det geografiske område, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.
 2.Flyvesikkerhed
 2.1.Centrale præstationsindikatorer
 Niveauet for effektiviteten af netforvalterens forvaltning af flyvesikkerheden som omhandlet i afsnit 1, punkt 1.1.
 2.2.Indikatorer for overvågning
 ATFM-overskridelser over en sektors kapacitetsgrænser angivet af luftfartstjenesteudøveren, når ATFM-reguleringer anvendes, beregnet som følger:
 a)
 Forholdet mellem det tidsrum, hvor antallet af flyvninger overstiger en sektors kapacitetsgrænser som meddelt af luftfartstjenesteudøveren, når der anvendes ATFM-reguleringer, med mere end 10 %, og det samlede tidsrum, hvor der anvendes ATFM-reguleringer, beregnet for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 b)
 I forbindelse med denne indikator opdeles det regulerede tidsrum i overlappende timestykker hvert 20. minut.
 3.Miljø
 3.1.Centrale præstationsindikatorer
 Den forbedring af overflyvningsflyveeffektiviteten, der genereres af European Route Network Design-funktionen vedrørende den seneste bane ifølge den indleverede flyveplan, udtrykt som ændringen i procent fra år til år af overflyvningsflyveeffektiviteten for den seneste bane ifølge den indleverede flyveplan og beregnet i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 2.2, litra a).
 4.Kapacitet
 4.1.Centrale præstationsindikatorer
 (a)Procentdelen af nedbringelser af overflyvnings-ATFM-forsinkelser gennem samarbejdsbaserede beslutningsprocedurer og


text:
foranstaltninger iværksat af netforvalterens driftscenter i forhold til den samlede nedbringelse af overflyvnings-ATFM-forsinkelser fra år til år, hvor overflyvnings-ATFM-forsinkelse beregnes i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 3.1.
 (b)Procentdelen af nedbringelser af ankomst-ATFM-forsinkelser gennem samarbejdsbaserede beslutningsprocedurer og foranstaltninger iværksat af netforvalterens driftscenter i forhold til de samlede nedbringelser af ankomst-ATFM-forsinkelser, hvor ankomst-ATFM-forsinkelse beregnes i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 3.2, litra a).
 4.2.Indikatorer for overvågning
 (a)Den årlige procentdel af IFR-flyvninger med en ATFM-forsinkelse på mere end 15 minutter.
 (b)Gennemsnittet i et kalenderår af det daglige antal ATFM-reguleringer, som hver fører til højst 200 minutters forsinkelse.
 (c)Gennemsnittet i et kalenderår af overflyvnings-ATFM-forsinkelser i weekender udtrykt i minutters forsinkelse pr. flyvning.
 (d)Den årlige procentdel af forsinkelse for første rotation som følge af kapacitet og bemanding for et udvalg af kontrolcentraler/lufthavne med størst potentiale for nedbringelse af forsinkelser, der årligt udpeges af netforvalteren.
 (e)Den effektive udnyttelse af reserveret eller segregeret luftrum beregnet i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 2.2, litra c).
 (f)Graden af planlægning via tilgængelige luftrumsstrukturer beregnet i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 2.2, litra d).
 (g)Udnyttelsesgraden for de tilgængelige luftrumsstrukturer beregnet i overensstemmelse med afsnit 1, punkt 2.2, litra e).
 5.Omkostningseffektivitet
 5.1.Indikatorer for overvågning
 Enhedsomkostningerne for udførelsen af netforvalterens opgaver beregnet som følger:
 (a)Denne indikator er forholdet mellem de faktiske omkostninger til udførelsen af netforvalterens opgaver og overflyvningstrafikken udtrykt i overflyvningstjenesteenheder i referenceperioden på niveauet for det geografiske område, hvor netforvalteren udfører de opgaver, der er nødvendige for udøvelsen af netfunktionerne.
 (b)Denne indikator udtrykkes i euro og i real værdi.
 (c)Denne indikator beregnes for et helt kalenderår og for hvert enkelt år i referenceperioden.
 BILAG II
 SKABELON FOR PRÆSTATIONSPLANER PÅ NATIONALT NIVEAU ELLER INDEN FOR DEN FUNKTIONELLE LUFTRUMSBLOK, JF. ARTIKEL 10, STK. 1
 1.Indledning
 1.1.Beskrivelse af situationen, herunder planens anvendelsesområde med hensyn til geografisk dækning og tjenester, liste over omfattede luftfartstjenesteudøvere og andre generelle oplysninger, der er relevante for præstationsplanen.
 1.2.Trafikprognoser som omhandlet i artikel 10, stk. 2, litra f) og g), udtrykt i IFR-bevægelser og i tjenesteenheder, som ligger til grund for præstationsplanen, baseret på basisprognoser fra Eurocontrol Statistics and Forecast Service (STATFOR). Hvis prognoserne adskiller sig fra STATFOR-basisprognoserne, dokumenteres begrundelsen for at anvende en anden prognose som omhandlet i artikel 10, stk. 2, litra f) og g).
 1.3.Beskrivelse af resultatet af høringen af interessenterne om udkastet til præstationsplan, herunder punkter, der var enighed og uenighed om, samt årsagerne til sådan uenighed.
 1.4.Liste over lufthavne, der er underlagt præstations- og afgiftsordningen med det gennemsnitlige antal IFR-flybevægelser for hver lufthavn pr. år.
 1.5.Hvis relevant en liste over tjenester, hvis udøvelse er underlagt markedsvilkår i henhold til artikel 35.
 1.6.Med hensyn til præstationsplaner vedtaget for funktionelle luftrumsblokke en beskrivelse af proceduren for udvikling og vedtagelse af præstationsplanen.
 1.7.Angivelse af, om den forenklede afgiftsordning omhandlet i artikel 34 finder anvendelse, og i givet fald påvisning af, at betingelserne i denne artikel er opfyldt, samt en beskrivelse af anvendelsen af den forenklede afgiftsordning og den anvendelsesområde med hensyn til omfattede afgiftszoner.
 2.Investeringer
 2.1.Beskrivelse af og begrundelse for omkostningerne ved, karakteren af og fordelene ved nye


text:
og løbende investeringer i anlægsaktiver, der planlægges i referenceperioden.
 2.2.De oplysninger, der er nævnt under punkt 2.1, omfatter navnlig:
 (a)de fastlagte omkostninger ved nye og løbende investeringer med hensyn til afskrivning, kapitalomkostninger og lejeomkostninger i hele referenceperioden og for hvert kalenderår i denne periode, jf. bilag VII
 (b)beskrivelse af og begrundelse for de større investeringer, herunder med hensyn til følgende elementer:
 (I)den samlede værdi af hver større investering
 (II)det eller de aktiver, der anskaffes eller udvikles
 (III)oplysninger om fordelen ved investeringen for luftrumsbrugerne og om resultatet af høringen af luftrumsbrugernes repræsentanter
 (IV)med hensyn til større investeringer i ATM-systemer:
 -fordeling mellem investeringer i nye systemer, ændring af eksisterende systemer og genanskaffelser
 -begrundelse for hver investering med henvisning til den europæiske ATM-masterplan og de fælles projekter omhandlet i artikel 15a i forordning (EF) nr. 550/2004
 (c)oplysninger om de synergier, der er opnået for funktionelle luftrumsblokke eller, hvor det er relevant, gennem grænseoverskridende samarbejde, navnlig med hensyn til fælles infrastruktur og fælles indkøb.
 3.nationale præstationsmål eller præstationsmål for funktionelle luftrumsblokke og mål for deres opnåelse
 3.1.Nationale præstationsmål eller præstationsmål for funktionelle luftrumsblokke inden for hvert centrale præstationsområde fastsat med henvisning til hver central præstationsindikator, jf. bilag I, afsnit 2, som dækker hvert kalenderår i referenceperioden.
 3.2.For alle centrale præstationsområder en beskrivelse af de væsentligste foranstaltninger, der er truffet på nationalt niveau eller for funktionelle luftrumsblokke for at nå præstationsmålene.
 3.3.Yderligere oplysninger til underbygning af de nationale præstationsmål eller præstationsmålene for de funktionelle luftrumsblokke på det centrale præstationsområde omkostningseffektivitet:
 a)
 fastlagte omkostninger for overflyvnings- samt tårn- og indflyvningskontroltjenester, der er fastsat i henhold til artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004 og denne forordning, for hvert år i referenceperioden;
 b)
 forventede overflyvnings- samt tårn- og indflyvningskontroltjenesteenheder for hvert år i referenceperioden
 c)
 referenceværdierne for omkostningseffektivitetsmål for overflyvnings- samt tårn- og indflyvningskontroltjenester, jf. artikel 10, stk. 2, litra a), og en beskrivelse af og begrundelsen for den metode, der er anvendt til at estimere disse værdier for hver afgiftszone
 d)
 beskrivelse af og begrundelse for de kriterier og den metode, der er anvendt ved fordelingen af omkostninger mellem afgiftszoner og fordelingen af omkostninger mellem overflyvnings- og tårn- og indflyvningskontroltjenester, i henhold til artikel 22, stk. 5
 e)
 beskrivelse af og begrundelse for de berørte luftfartstjenesteudøveres egenkapitalforrentning samt for gældsandelen og niveauet/sammensætningen af aktivgrundlaget, som anvendes ved beregning af kapitalomkostningerne, der er omfattet af de fastlagte omkostninger
 f)
 beskrivelse af og begrundelse for økonomiske antagelser, herunder:
 -antagelser, der ligger til grund for beregningen af pensionsomkostninger, som indgår i de fastlagte omkostninger, herunder en beskrivelse af de relevante gældende nationale regler vedrørende pension og pensionsregnskaber, og hvorpå antagelserne er baseret, samt oplysning om hvorvidt der forventes at ske ændringer af disse regler
 -antagelser om rentesatser for lån til finansiering af udøvelsen af luftfartstjenester, herunder beløb, løbetid og andre relevante oplysninger om lån, samt forklaring af den vægtede gennemsnitlige rente på gæld, der anvendes til beregning af kapitalomkostningerne før skat og de kapitalomkostninger, der indgår i de fastlagte omkostninger
 -alene til orientering


text:
inflationsprognose baseret på Den Internationale Valutafond IMF's forbrugerprisindeks
 -tilpasninger, der ligger ud over bestemmelserne i de internationale regnskabsstander, som er vedtaget af Unionen i henhold til forordning (EF) nr. 1126/2008
 1
 g)
 beskrivelse og forklaring af justeringer, der følger af årene forud for referenceperioden
 h)
 påvisning og kategorisering af de fastlagte omkostninger vedrørende omkostningsposterne omhandlet i artikel 28, stk. 3
 i)
 hvis relevant, en beskrivelse af enhver væsentlig omstrukturering, der er planlagt i referenceperioden
 j)
 hvis relevant, godkendte omstruktureringsomkostninger fra tidligere referenceperioder, som skal opkræves
 k)
 de oplysningsskemaer og yderligere oplysninger, der kræves i henhold til bilag VII, IX og XI, og som skal vedlægges præstationsplanen.
 3.4. Med hensyn til præstationsplaner, der er opstillet for funktionelle luftrumsblokke, en udspecificering af de præstationsmål, der er opstillet i overensstemmelse med bilag I, afsnit 2, punkt 2.1 og punkt 3.1, litra a), på niveauet for hver enkelt luftfartstjenesteudøver, som er omfattet af præstationsplanen, og som afspejler den pågældende luftfartstjenesteudøvers bidrag til præstationsmålene for den pågældende funktionelle luftrumsblok.
 3.5.Hvis der ikke er noget unionsdækkende præstationsmål, en beskrivelse og forklaring af, hvordan de nationale præstationsmål eller præstationsmålene for funktionelle luftrumsblokke bidrager til forbedringen af det europæiske ATM-nets præstation.
 3.6.Beskrivelse og forklaring af afhængighederne og kompromiserne mellem de centrale præstationsområder, herunder de antagelser, som anvendes til vurdering af disse kompromiser.
 4.Grænseoverskridende initiativer og gennemførelse af SESAR
 4.1.Beskrivelse af de grænseoverskridende samarbejdsinitiativer, der er gennemført eller planlægges gennemført, på niveauet for luftfartstjenesteudøvere med henblik på at forbedre udøvelsen af luftfartstjenester. Påvisning af de præstationsgevinster, som disse initiativer har muliggjort i de forskellige centrale præstationsområder.
 4.2.Beskrivelse af nyligt og forventet fremskridt i gennemførelsen af fælles SESAR-projekter omhandlet i artikel 15a i forordning (EF) nr. 550/2004 samt af praksis for forandringsstyring i forbindelse med overgangsplaner for at minimere den negative indvirkning af ændringer på nettets præstation.
 5.Ordninger for trafikrisikodeling og incitamentsordninger
 5.1.For hver berørt afgiftszone en beskrivelse af de fastsatte værdier for parametrene for trafikrisikodeling, som finder anvendelse i henhold til artikel 27:
 (a)angivelse af det gældende interval omhandlet i artikel 27, stk. 2, og nøgleværdierne for trafikrisikodeling omhandlet i artikel 27, stk. 3
 (b)hvis den nationale tilsynsmyndighed tilpasser værdierne for parametrene for mekanismen til trafikrisikodeling omhandlet i litra a), i henhold til artikel 27, stk. 5:
 (I)begrundelse for de definerede værdier for parametrene for trafikrisikodeling;
 (II)beskrivelse af proceduren for høring af luftrumsbrugerne og luftfartstjenesteudøverne om fastsættelsen af værdierne for parametrene for trafikrisikodeling og af resultatet af høringen.
 5.2.Med hensyn til incitamentsordninger, der finder anvendelse i referenceperioden i henhold til artikel 11:
 (a)beskrivelse af og begrundelse for parametrene for den fastsatte incitamentsordning i henhold til artikel 11, stk. 3, herunder pivotværdierne og moduleringsmekanismen for pivotværdier, hvis dette er relevant
 (b)angivelse af de luftfartstjenesteudøvere og afgiftszoner, der er omfattet af incitamentsordningerne
 (c)hvis relevant, en beskrivelse af de yderligere incitamentsordninger omhandlet i artikel 11, stk. 4.
 6.gennemførelse af præstationsplanen
 Beskrivelse af de procedurer, som de nationale tilsynsmyndigheder indfører for at:
 (a)overvåge gennemførelsen af præstationsplanen
 (b)afhjælpe den situation, hvor målene ikke nås i referenceperioden.
 BILAG III
 SKABELON FOR NETPRÆSTATIONSPLAN, JF. ARTIKEL 10,


text:
STK. 5
 1.Indledning
 1.1.Beskrivelse af situationen, herunder netpræstationsplanens anvendelsesområde med hensyn til omfattede netfunktioner, roller, ansvarsområder samt andre generelle oplysninger, der er relevante for planen.
 1.2.Beskrivelse af trafikprognosen og det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for netpræstationsplanen.
 1.3.Beskrivelse af netpræstationsplanens overensstemmelse med netstrategiplanen.
 1.4.Beskrivelse af resultatet af høringen af interessenterne om udkastet til netpræstationsplan, herunder punkter, der var enighed og uenighed om, samt årsagerne til sådan uenighed, og en beskrivelse af resultatet af høringen af netadministrationsorganet.
 2.Netforvalterens merværdi
 Samarbejdsområder til støtte for opgaver og aktiviteter, der udføres af medlemsstaterne, funktionelle luftrumsblokke, luftfartstjenesteudøvere og civile og militære luftrumsbrugere.
 Beskrivelse af netforvalterens indsats for at:
 (a)udarbejde og harmonisere netbaserede og regionale operationelle koncepter
 (b)udvikle og harmonisere luftrumsprojekter baseret på netprioriteter, herunder grænseoverskridende initiativer vedrørende udformningen af luftrummet
 (c)begrænse ineffektiv udnyttelse af rutenettet og det tilgængelige luftrum
 (d)udvikle forbedrede procedurer for luftrumsstyring, lufttrafikregulering og kapacitetsstyring
 (e)sikre harmoniseret kapacitetsplanlægning og måling af den operationelle præstation
 (f)støtte afhjælpning af manglen på flyveledere på tværs af nettet
 (g)styrke koordineringen på det tekniske område, herunder for funktionelle luftrumsblokke, og sikre teknisk interoperabilitet mellem luftfartstjenesteudøvernes systemer, herunder navnlig i forhold til netforvalterens systemer
 (h)støtte netsikkerheden samt gennemførelsen, overvågningen og forbedringen af den lokale sikkerhed.
 3.Præstationsmål, målsætninger og foranstaltninger
 3.1.Netforvalterens præstation på området for flyvesikkerhed
 (a)præstationsmål for netforvalterens forvaltning af flyvesikkerheden
 (b)beskrivelse af de foranstaltninger, som netforvalteren indfører for at nå dette mål
 (c)beskrivelse af de foranstaltninger, som netforvalteren indfører for at afhjælpe ATFM-overskridelser
 3.2.Netforvalterens præstation på området for omkostningseffektivitet
 (a)beskrivelse af de foranstaltninger, som netforvalteren indfører for at forbedre sin omkostningseffektivitet
 3.3.Præstationsmål og målsætninger for hver netfunktion
 (a)European Route Network Design-funktionen (ERND):
 (I)præstationsmål for den centrale præstationsindikator, der er angivet i bilag I, afsnit 3, punkt 3.1
 (II)beskrivelse og forklaring af de foranstaltninger, der gennemføres for at nå præstationsmålene for ERND-funktionen:
 –foranstaltninger vedrørende udformningen af en effektiv luftrumsstruktur
 –foranstaltninger vedrørende operationelle interessenters bedre udnyttelse af luftrummet
 –foranstaltninger vedrørende optimering af flyvninger
 (III)andre initiativer vedrørende flyveeffektiviteten.
 (b)ATFM-funktionen
 (I)præstationsmål for hver relevant central præstationsindikator opstillet i bilag I, afsnit 3, punkt 4.1
 (II)beskrivelse og forklaring af de foranstaltninger, der gennemføres for at nå præstationsmålene for ATFM-funktionen:
 –initiativer og tiltag til nedbringelse af ATFM-forsinkelsen, herunder weekendforsinkelser og forsinkelser som følge af vejrforhold, minimering af individuelle flyvesanktioner, ATFM-effektivitet, følgeforsinkelser og overskridelser
 –planens militære dimension.
 (III)andre kapacitetsinitiativer.
 (c)Koordinering af funktioner vedrørende sparsomme ressourcer:
 (I)koordinering af radiofrekvensfunktionen:
 –beskrivelse af støtten til netkapacitet
 –beskrivelse af specifikke målsætninger.
 (II)koordinering af funktionen for radartransponderkoder:
 –beskrivelse af støtten til netsikkerhed
 –beskrivelse af specifikke målsætninger.
 4.Gennemførelse af netpræstationsplanen
 Beskrivelse af de foranstaltninger, som netforvalteren indfører for at:
 (a)bistå i overvågningen og indberetningen af gennemførelsen af netpræstationsplanen
 (b)afhjælpe den situation, hvor målene ikke nås i referenceperioden.
 (c)kommunikere med de nationale tilsynsmyndigheder.
 BILAG IV
 KRITERIER FOR VURDERING AF PRÆSTATIONSPLANER OG -MÅL PÅ NATIONALT NIVEAU ELLER INDEN FOR DEN FUNKTIONELLE LUFTRUMSBLOK
 1.Vurdering af overensstemmelse af nationale præstationsmål eller præstationsmål for funktionelle luftrumsblokke
 1.1.Flyvesikkerhed
 Effektiviteten af forvaltningen af flyvesikkerheden
 Overensstemmelsen af de nationale præstationsmål eller præstationsmålene for funktionelle luftrumsblokke med hensyn til effektiviteten af flyvesikkershedforvaltningen med de unionsdækkende præstationsmål, hvor niveauet af


text:
effektiviteten af flyvesikkerhedsforvaltningen for hvert kalenderår i referenceperioden er lig med eller højere end de tilsvarende unionsdækkende præstationsmål.
 1.2.Miljø
 Gennemsnitlig horisontal overflyvningsflyveeffektivitet for den faktiske bane
 Overensstemmelsen af de nationale præstationsmål eller præstationsmålene for funktionelle luftrumsblokke med de unionsdækkende præstationsmål for hvert kalenderår i referenceperioden ved at sammenligne de nationale præstationsmål eller præstationsmålene for de funktionelle luftrumsblokke med de referenceværdier for horisontal overflyvningsflyveeffektivitet, der er fastsat i den seneste udgave af planen til forbedring af det europæiske rutenet, der foreligger på tidspunktet for vedtagelsen af de unionsdækkende præstationsmål.
 I dette afsnit forstås ved "referenceværdi for horisontal overflyvningsflyveeffektivitet" den værdi, som netforvalteren har beregnet for flyveeffektivitet for den faktiske bane på nationalt niveau eller for funktionelle luftrumsblokke, med henblik på at sikre, at det unionsdækkende mål for horisontal overflyvningsflyveeffektivitet for den faktiske bane opfyldes.
 1.3.Kapacitet
 Gennemsnitlig overflyvnings-ATFM-forsinkelse pr. flyvning
 Overensstemmelsen af de nationale præstationsmål eller præstationsmålene for funktionelle luftrumsblokke med de unionsdækkende præstationsmål for hvert kalenderår i referenceperioden ved at sammenligne de nationale præstationsmål eller præstationsmålene for de funktionelle luftrumsblokke med de referenceværdier, der er fastsat i den seneste udgave af planen til forbedring af det europæiske rutenet, der foreligger på tidspunktet for vedtagelsen af de unionsdækkende præstationsmål.
 1.4.Omkostningseffektivitet
 Fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger
 (a)Overensstemmelsen af den fastlagte enhedsomkostningstendens på afgiftszoneniveau i referenceperioden med den fastlagte unionsdækkende enhedsomkostningstendens i samme periode, hvor disse tendenser udtrykkes som en procentdel.
 Til beregningen af disse tendenser anvendes de gældende unionsdækkende og lokale præstationsmål og referenceværdierne for de fastlagte enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 9, stk. 4, litra a), og artikel 10, stk. 2, litra a).
 (b)Overensstemmelsen af den fastlagte enhedsomkostningstendens på afgiftszoneniveau over en periode, som dækker både den referenceperiode, der er omfattet af præstationsplanen, og den foregående referenceperiode ("langsigtet fastlagt enhedsomkostningstendens") med den unionsdækkende enhedsomkostningstendens i den samme periode, hvor disse tendenser udtrykkes som en procentdel.
 Den langsigtede fastlagte enhedsomkostningstendens på afgiftszoneniveau beregnes ved hjælp af den faktiske enhedsomkostning på afgiftszoneniveau for året inden påbegyndelsen af den pågældende foregående referenceperiode.
 (c)Overensstemmelsen af det fastlagte enhedsomkostningsniveau: en sammenligning af referenceværdien for den fastlagte enhedsomkostning som omhandlet i artikel 10, stk. 2, litra a), på afgiftszoneniveau med den tilsvarende gennemsnitlige værdi af de afgiftszoner, hvor luftfartstjenesteudøvere har et lignende operationelt og økonomisk miljø som fastlagt i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, litra c).
 (d)En afvigelse fra kriterierne i litra a) -c) kan betragtes som nødvendig og forholdsmæssig for at:
 (I)gøre det muligt at nå de præstationsmål for det centrale præstationsområde kapacitet, der er fastsat på nationalt plan eller for funktionelle luftrumsblokke, forudsat at afvigelsen fra den unionsdækkende enhedsomkostningstendens udelukkende skyldes yderligere fastlagte omkostninger i forbindelse med foranstaltninger, der er nødvendige for at nå præstationsmålene på det centrale præstationsområde kapacitet eller
 (II)gennemføre omstruktureringsforanstaltninger, der fører til omstruktureringsomkostninger som omhandlet i artikel 2, nr. 18, forudsat at afvigelsen udelukkende skyldes nævnte omstruktureringsomkostninger, og at det i præstationsplanen påvises, at de pågældende omstruktureringsforanstaltninger sikrer luftrumsbrugerne en økonomisk nettofordel senest i den efterfølgende referenceperiode.
 2.vurdering af udkast til præstationsplaner
 2.1Elementer, der er genstand for vurdering:
 (a)foranstaltninger til opnåelse af nationale præstationsmål


text:
eller præstationsmål for funktionelle luftrumsblokke inden for hvert centrale præstationsområde som omhandlet i bilag II, punkt 3.2
 (b)nationale præstationsmål eller præstationsmål for funktionelle luftrumsblokke for gennemsnitlig ankomst-ATFM-forsinkelse pr. flyvning:
 (I)sammenligning med niveauet og tendensen for den faktiske præstation i løbet af referenceperioden forud for den referenceperiode, der er omfattet af præstationsplanen
 (II)på lufthavnsniveau sammenligning af præstationen med lignende lufthavne
 (c)nationale præstationsmål eller præstationsmål for funktionelle luftrumsblokke for fastlagte enhedsomkostninger for tårn- og indflyvningskontroltjenester:
 (I)sammenligning med den fastlagte enhedsomkostningstendens for overflyvningsenhedsomkostninger på lokalt niveau
 (II)sammenligning med niveauet og tendensen for den faktiske præstation i løbet af referenceperioden forud for den referenceperiode, der er omfattet af præstationsplanen
 (III)på lufthavnsniveau sammenligning af præstationen med lignende lufthavne
 (d)centrale faktorer og parametre, der understøtter nationale præstationsmål eller præstationsmål for funktionelle luftrumsblokke eller præstationen i det centrale præstationsområde omkostningseffektivitet:
 (I)referenceværdier og antagelser, der understøtter fastsættelsen af fastlagte omkostninger for det første år i referenceperioden, sammenlignet med de senest tilgængelige faktiske omkostninger
 (II)trafikprognoser, der anvendes i præstationsplanen, og, hvis prognoserne adskiller sig fra STATFOR-basisprognoserne, de angivne begrundelser
 (III)planlagte kapitalomkostninger med hensyn til omfanget og sammensætningen af den regulatoriske aktivbase samt de planlagte kapitalomkostninger før skat, herunder renten på gæld og egenkapitalforrentningen
 (IV)fastlagte omkostninger ved nye og løbende investeringer og begrundelserne for større investeringer
 (V)de fastlagte pensionsomkostninger og de antagelser, der ligger til grund for beregningen heraf
 (VI)antagelser om rentesatser for lån til finansiering af udøvelsen af luftfartstjenester, herunder beløb, løbetid og andre relevante oplysninger om lån, afstemning med den vægtede gennemsnitlige rente på gæld, der anvendes til beregning af kapitalomkostningerne før skat og de kapitalomkostninger, der indgår i de fastlagte omkostninger
 (VII)metode, der er anvendt ved fordelingen af omkostninger mellem overflyvnings- og tårn- og indflyvningskontroltjenester, og begrundelser for ændringer af metoden i forhold til den foregående referenceperiode.
 (e)værdier for parametrene for trafikrisikodeling omhandlet i artikel 27, stk. 2 og 3, og, hvis den nationale tilsynsmyndighed har tilpasset værdierne for disse parametre i henhold til artikel 27, stk. 5, begrundelserne for disse værdier
 (f)incitamentsordningen eller -ordningerne omhandlet i artikel 11
 (g)præstationsfordele og -synergier, der er opstået gennem grænseoverskridende samarbejde, herunder samarbejde vedrørende funktionelle luftrumsblokke eller gennem branchesammenslutninger
 (h)dokumentation for, at kriterierne i artikel 34, stk. 2, er opfyldt, hvis en forenklet afgiftsordning omhandlet i artikel 34 anvendes.
 BILAG V
 KRITERIER FOR VURDERING AF UDKASTET TIL NETPRÆSTATIONSPLAN
 (a)Fuldstændigheden af udkastet til netpræstationsplan med hensyn til de elementer, der er nødvendige for at vurdere overensstemmelsen med kravene i artikel 10, stk. 5, og bilag II.
 (b)Omfanget af de foranstaltninger, som netforvalteren har truffet for at bidrage til netoptimeringen, herunder de foranstaltninger, der er nævnt i bilag III, punkt 2.
 (c)Overensstemmelsen af målet for effektiviteten af netforvalterens flyvesikkerhedsforvaltning med de unionsdækkende præstationsmål, hvor niveauet af effektiviteten af flyvesikkerhedsforvaltningen for hvert kalenderår i referenceperioden er lig med eller højere end de tilsvarende unionsdækkende præstationsmål.
 (d)De foranstaltninger til forbedring af flyvningernes effektivitet, der er udarbejdet af European Route Network Design-funktionen.
 (e)Den nedbringelse af overflyvnings-ATFM-forsinkelser, der opnås ved hjælp af samarbejdsbaserede beslutningsprocedurer og netforvalterens driftscenter.
 (f)Den nedbringelse af ankomst-ATFM-forsinkelser, der opnås ved hjælp af


text:
samarbejdsbaserede beslutningsprocedurer og netforvalterens driftscenter.
 (g)Tilstrækkeligheden af de foranstaltninger, der træffes for at nå præstationsmålene for netfunktioner, herunder investeringernes og kapitaludgifternes relevans i forhold til den europæiske ATM-masterplan, de fælles projekter, der er nævnt i artikel 15a i forordning (EF) nr. 550/2004 og (EU) nr. 409/2013 og, hvor det er relevant, netstrategiplanen.
 BILAG VI
 LISTE OVER PRÆSTATIONSRELATEREDE DATA, DER SKAL INDBERETTES TIL KOMMISSIONEN MED HENBLIK PÅ OVERVÅGNING AF PRÆSTATION I HENHOLD TIL ARTIKEL 36, STK. 1, OG ARTIKEL 37
 1.Data, der skal indberettes af nationale tilsynsmyndigheder
 1.1
 De nationale tilsynsmyndigheder skal sikre, at følgende data indberettes månedligt:
 (a)De data, der anvendes og beregnes af netforvalteren som defineret i bilag I og II til [den reviderede forordning om netfunktioner], herunder flyveplaner for almen lufttrafik i henhold til IFR-reglerne, faktisk ruteføring, overvågningsdata baseret på 30 sekunders rapporteringsintervaller, overflyvnings- og ankomst-ATFM-forsinkelser, fritagelser fra ATFM-reguleringer, overholdelse af ATFM-slots og hyppighed for anvendelse af betingede ruter.
 1.2
 De nationale tilsynsmyndigheder skal sikre, at følgende data indgives årligt:
 (a)ATM-relaterede flyvesikkerhedsmæssige hændelser
 (b)Oplysninger om flyvesikkerhedsanbefalinger og korrigerende foranstaltninger, der iværksættes på baggrund af ATM-relateret hændelsesanalyse eller -undersøgelse, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 996/2010
 2
 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 376/2014
 3
 (c)Oplysninger indsamlet af luftfartstjenesteudøvere, lufthavnsoperatører og luftfartsselskaber via automatiske systemer til registrering af flyvesikkerhedsdata, hvor det er relevant, som minimum om overtrædelse af adskillelsesminima og indtrængen på start- og landingsbaner.
 (d)Tendenser for som minimum overtrædelse af adskillelsesminima og indtrængen på start- og landingsbaner hos alle lufttrafiktjenesteenheder.
 2.Data, der skal indgives af luftfartstjenesteudøvere
 2.1.
 Luftfartstjenesteudøverne skal indgive følgende data årligt:
 (a)De data, der henvises til i Eurocontrols specifikationer med titlen "EUROCONTROL Specification for Economic Information Disclosure", version 2.6, af 31. december 2008, med referencen EUROCONTROL-SPEC-0117, for dataindberetning til og med 2013, og version 3.0 af 4. december 2012 fra 2014 og frem.
 Disse data skal indgives inden den 15. juli i år n+1, med undtagelse af fremadskuende data, der skal indberettes inden den 1. november i år n+ 1.
 (b)Oplysninger til brug for overvågning af de centrale præstationsindikatorer og indikatorerne for overvågning omhandlet i bilag I, afsnit 2, punkt 1.1 og 1.2.
 Disse oplysninger indberettes inden den 1. februar hvert år.
 (c)Oplysninger om flyvesikkerhedsmæssige hændelser indsamlet via automatiske systemer til registrering af flyvesikkerhedsdata, hvor det er relevant
 (d)Tendenser for som minimum overtrædelse af adskillelsesminima og hændelser vedrørende indtrængen på start- og landingsbanen hos alle lufttrafiktjenesteenheder fra både frivillige rapporter og automatiske systemer til registrering af flyvesikkerhedsdata, hvor det er relevant.
 2.2
 Luftfartstjenesteudøverne indberetter de data, der er omhandlet i artikel 4, efter anmodning.
 3.Data, der skal indberettes af lufthavnsoperatører for lufthavne med mindst 80 000 IFR-flybevægelser om året
 Lufthavnsoperatørerne skal indberette følgende data:
 (a)De data, der henvises til i Eurocontrols specifikationer med titlen "Airport Operator Data Flow – Data Specification" version 1.0, 2018.
 Disse data indberettes månedligt.
 (b)Oplysninger om flyvesikkerhedsmæssige hændelser indsamlet via automatiske systemer til registrering af flyvesikkerhedsdata, hvor det er relevant.
 Disse oplysninger indberettes årligt.
 4.Data, der skal indberettes af lufthavnskoordinatorer
 Lufthavnskoordinatorerne skal indberette de data, der er omhandlet


text:
i artikel 4, stk. 8, litra c) og d), i forordning (EØF) nr. 95/93, to gange om året med de intervaller, der er nævnt i samme forordnings artikel 6.
 5.Data, der skal indberettes af luftrumsbrugere
 Luftrumsbrugerne skal indberette følgende data:
 (a)De data, der henvises til i Eurocontrols specifikationer med titlen "Air Transport Operator Data Flow – Data Specification" version 1.0, 2018.
 Disse data indberettes månedligt.
 (b)Oplysninger om flyvesikkerhedsmæssige hændelser indsamlet via automatiske systemer til registrering af flyvesikkerhedsdata, hvor det er relevant.
 Disse oplysninger indberettes årligt.
 6.Data, der skal indberettes af netforvalteren
 Netforvalteren skal månedligt indberette de data, der kræves til overvågning af de centrale præstationsindikatorer, og indikatorerne for overvågning som omhandlet i bilag I, afsnit 1, punkt 2 og 3, bilag I, afsnit 2, punkt 2 og 3, samt bilag I, afsnit 3.
 BILAG VII
 FASTLAGTE OG FAKTISKE OMKOSTNINGER
 1.
 OPLYSNINGSSKEMA OM SAMLEDE OMKOSTNINGER OG ENHEDSOMKOSTNINGER
 1.1
 Der skal udfyldes et oplysningsskema om samlede omkostninger og enhedsomkostninger for hver relevant enhed, der afholder omkostninger i en afgiftszone, ved brug af skabelonen i tabel 1. Desuden skal der udfyldes et samlet oplysningsskema ved brug af skabelonen i tabel 1, hvor dataene fra de relevante enheder aggregeres for afgiftszonen.
 Med hensyn til tårn- og indflyvningskontroltjenester skal der udfyldes et yderligere oplysningsskema om samlede omkostninger og enhedsomkostninger for hver lufthavn, der er omfattet af denne forordning, ved brug af skabelonen i tabel 1. Hvis medlemsstaterne beslutter at anvende denne forordnings bestemmelser på andre lufthavne, jf. artikel 1, stk. 4, kan omkostningerne for disse lufthavne angives i en konsolideret tabel ved brug af skabelonen i tabel 1, bortset fra de samlede omkostninger omhandlet i linje 4.2 i skabelonen i tabel 1, som skal indberettes særskilt for hver lufthavn.
 Når en afgiftszone strækker sig over flere medlemsstaters luftrum, skal der udfyldes et fælles oplysningsskema ved brug af skabelonen i tabel 1 i overensstemmelse med kravene om overensstemmelse og ensartethed i artikel 21, stk. 4.
 1.2
 Oplysningsskemaerne om samlede omkostninger og enhedsomkostninger som omhandlet i punkt 1.1 skal udfyldes som en del af præstationsplanen for hvert kalenderår i referenceperioden og udfyldes også årligt for at aflægge rapport om faktiske omkostninger og faktiske tjenesteenheder. De faktiske tjenesteenheder fastslås på grundlag af tal fra den enhed, som varetager fakturering og opkrævning af afgifter. En eventuel afvigelse fra disse tal skal begrundes behørigt i de yderligere oplysninger.
 2.
 YDERLIGERE OPLYSNINGER TIL OPLYSNINGSSKEMAER OM SAMLEDE OMKOSTNINGER OG ENHEDSOMKOSTNINGER
 2.1
 Følgende yderligere oplysninger skal indberettes sammen med de oplysninger, der skal angives i oplysningsskemaerne om samlede omkostninger og enhedsomkostninger som omhandlet i punkt 1.1, inden påbegyndelsen af en referenceperiode som en del af præstationsplanen:
 (a)en beskrivelse af den metode, der er brugt til at fordele omkostningerne til faciliteter eller tjenester mellem forskellige luftfartstjenester, baseret på listen over faciliteter og tjenester i ICAO Regional Air Navigation Plan, European Region (dok. 7754) med senere ændringer, samt en beskrivelse af den metode, der er brugt til at fordele disse omkostninger mellem forskellige afgiftszoner
 (b)en beskrivelse af metoder og forudsætninger, der er anvendt til at


text:
fastslå omkostningerne ved luftfartstjenester, der udøves for VFR-flyvninger, når fritagelser indrømmes for VFR-flyvninger efter artikel 31, stk. 3, 4 og 5
 (c)de kriterier, der skal anvendes til at fordele omkostninger mellem overflyvningstjenester og tårn- og indflyvningskontroltjenester, i henhold til artikel 22, stk. 5
 (d)oplysninger om de meteorologiske omkostningers fordeling på direkte omkostninger og omkostningerne ved at opretholde vejrtjenesteanlæg og -ydelser, der også tjener meteorologiske formål i almindelighed ("meteorologiske kerneomkostninger"). Meteorologiske kerneomkostninger omfatter bl.a. analyse og vejrudsigter generelt, observationsnet til overfladeobservation og observation af det øvre luftrum, vejrtjenestens kommunikationssystemer, databehandlingscentre og grundlæggende forskning, uddannelse og administration.
 (e)en beskrivelse af den metode, der er brugt til at fordele de samlede meteorologiske omkostninger og de meteorologiske kerneomkostninger som omhandlet i litra d), på civil luftfart og mellem afgiftszoner
 (f)for hver enhed en beskrivelse af sammensætningen af hvert element af de fastlagte omkostninger efter karakter og efter tjeneste (punkt 1 og 2 i tabel 1), herunder en beskrivelse af de væsentligste faktorer, der ligger til grund for de planlagte variationer i løbet af referenceperioden
 (g)for hver enhed en beskrivelse af og begrundelse for den metode, der er fulgt ved beregning af afskrivningsomkostningerne (punkt 1.3 i tabel 1): historiske omkostninger eller nuværdiomkostninger omhandlet i artikel 22, stk. 4, fjerde afsnit; hvis der er valgt nuværdiregnskab, skal der forelægges sammenlignelige historiske omkostningsoplysninger
 (h)for hver enhed en beskrivelse af og de tilgrundliggende antagelser for hvert element af de supplerende oplysninger (punkt 3 i tabel 1), herunder en beskrivelse af de væsentligste aktorer, der ligger til grund for variationerne i løbet af referenceperioden
 (i)for hver enhed en beskrivelse af de antagelser, der ligger til grund for beregningen af kapitalomkostningerne (punkt 1.4 i tabel 1), herunder sammensætningen af aktivgrundlaget, egenkapitalforrentningen, den gennemsnitlige gældsrente og andelene af finansieringen af aktivbasen gennem gæld og aktier
 (j)en beskrivelse af de fastlagte omkostninger til fælles projekter (punkt 3.9 i tabel 1).
 Alle ændringer i litra a)-j) i løbet af referenceperioden indberettes sammen med de oplysninger, der indberettes i overensstemmelse med punkt 2.2.
 2.2
 Følgende yderligere oplysninger skal indberettes årligt sammen med de oplysninger, der skal angives i oplysningsskemaerne om samlede omkostninger og enhedsomkostninger omhandlet i punkt 1.1:
 (a)for hver enhed og for hver omkostningspost en beskrivelse af de indberettede faktiske omkostninger og forskellen mellem disse omkostninger og de fastlagte omkostninger for hvert år i referenceperioden
 (b)en beskrivelse af de indberettede faktiske tjenesteenheder og en beskrivelse af eventuelle forskelle mellem disse enheder og tallene fra den enhed, som varetager fakturering og opkrævning af afgifter, samt forskelle mellem disse enheder og prognosen i præstationsplanen for hvert år i referenceperioden
 (c)en opdeling af omkostningerne til fælles projekter på individuelle projekter
 (d)begrundelse for forskelle mellem de fastlagte og de faktiske omkostninger ved luftfartstjenesteudøvernes nye og løbende investeringer og forskellen mellem den planlagte og den faktiske dato for ibrugtagningen af anlægsaktiver, der er finansieret af disse investeringer, for hvert år i referenceperioden
 (e)en beskrivelse af de investeringsprojekter, der er i referenceperioden er føjet til de større investeringsprojekter, der er anført i præstationsplanen og godkendt af den nationale tilsynsmyndighed


text:
i henhold til artikel 28, stk. 4, eller som er annulleret eller erstatter sådanne investeringer.
 BILAG VIII
 KRAV TIL BEREGNING AF OVERFLYVNINGS- SAMT TÅRN- OG INDFLYVNINGSKONTROLTJENESTEENHEDER, JF. ARTIKEL 25
 1.
 Beregning af overflyvningstjenesteenheder
 1.1.
 En overflyvningstjenesteenhed beregnes som produktet af afstandsfaktoren og vægtfaktoren for den pågældende flyvning. Det samlede antal overflyvningstjenesteenheder består af det samlede antal tjenesteenheder i forbindelse med IFR-flyvninger og tjenesteenheder vedrørende VFR-flyvninger, såfremt VFR-flyvninger ikke er fritaget i henhold til artikel 31, stk. 3, 4 og 5.
 1.2.
 Afstandsfaktoren for en bestemt afgiftszone fås ved, at det tilbagelagte antal kilometer i storcirkelafstanden mellem afgangsflyvepladsen i afgiftszonen, eller indflyvningspunktet i afgiftszonen, og ankomstflyvepladsen i afgiftszonen, eller udflyvningspunktet fra afgiftszonen, ifølge den faktiske rute som registreret af netforvalteren for den pågældende flyvning, divideres med 100.
 Den afstand, der lægges til grund, reduceres med 20 km for hver start fra og hver landing afgiftszonen.
 1.3.
 Vægtfaktoren, udtrykt som et tal med to decimaler, er kvadratroden af den kvotient, der fås, når luftfartøjets maksimale certificerede startmasse, målt i ton, som anført i luftdygtighedsbeviset eller et tilsvarende officielt dokument, som luftfartøjsoperatøren forelægger, divideres med 50.
 1.4.
 Hvis et luftfartøj har flere certificerede maksimale startmasser, anvendes den største af disse.
 1.5.
 Luftfartsselskaber skal angive sammensætningen af deres flåde og den certificerede maksimale startmasse for hvert af deres luftfartøjer til det organ, der er ansvarligt for opkrævningen af afgiften, når der sker ændringer og mindst én gang om året.
 Hvis vægtfaktoren er ukendt, beregnes vægtfaktoren ud fra vægten af det tungeste kendte luftfartøj af samme type.
 1.6.
 Hvis afgifter faktureres på regionalt plan, kan medlemsstaterne vedtage fælles gennemførelsesbestemmelser.
 2.
 Beregning af tårn- og indflyvningskontroltjenesteenheder
 2.1.
 En tårn- og indflyvningskontroltjenesteenhed er lig med vægtfaktoren for det pågældende luftfartøj.
 2.2.
 Vægtfaktoren, udtrykt som et tal med to decimaler, beregnes ved at dividere luftfartøjets maksimale certificerede startmasse, målt i ton, jf. bilag VIII, punkt 1.3-1.5, med 50 og ophøje kvotienten i 0,7. potens.
 BILAG IX
 ENHEDSRATER
 1.
 OPLYSNINGSSKEMAER VEDRØRENDE BEREGNING AF ENHEDSRATER
 Der skal årligt udfyldes et oplysningsskema om beregningen af enhedsomkostninger for hver relevant enhed, der afholder omkostninger i en afgiftszone, ved brug af skabelonen i tabel 2. Desuden skal årligt der udfyldes et samlet oplysningsskema ved brug af skabelonen i tabel 2, hvor dataene fra de relevante enheder aggregeres for afgiftszonen.
 2.
 OPLYSNINGSSKEMAER VEDRØRENDE SUPPLERENDE OPLYSNINGER OM JUSTERINGER
 Der skal årligt udfyldes et samlet oplysningsskema vedrørende supplerende oplysninger om justeringer ved brug af skabelonen i tabel 3.
 3.
 OPLYSNINGSSKEMAER VEDRØRENDE SUPPLERENDE OPLYSNINGER OM FÆLLES PROJEKTER OG OM STØTTE FRA UNIONENS STØTTEPROGRAMMER
 Der skal årligt udfyldes et samlet oplysningsskema for hver afgiftszone vedrørende supplerende oplysninger om fælles projekter og om støtte fra Unionens støtteprogrammer ved brug af skabelonen i tabel 4.
 4.
 YDERLIGERE OPLYSNINGER TIL OPLYSNINGSSKEMAERNE OMHANDLET I PUNKT 1, 2 OG 3
 Følgende yderligere oplysninger skal indberettes sammen med de oplysninger, der skal angives i oplysningsskemaerne om beregning af enhedsrater og supplerende oplysninger om justeringer omhandlet i punkt 1 og 2:
 (a)en beskrivelse af og begrundelse for fastlæggelsen af de forskellige afgiftszoner, navnlig hvad angår


text:
tårn- og indflyvningskontrolafgiftszoner og potentielle krydssubsidier mellem afgiftszoner
 (b)en beskrivelse af politikken for fritagelser og af finansieringsmidlerne til dækning af de hermed forbundne omkostninger
 (c)en beskrivelse af justeringer, der opstår ved mekanismen til trafikrisikodeling, jf. artikel 27
 (d)en beskrivelse af forskellene mellem de fastlagte omkostninger og de faktiske omkostninger i år n som følge af de ændringer i omkostninger, der er omhandlet i artikel 28, stk. 3, herunder en beskrivelse af de ændringer, der er omhandlet i nævnte artikel
 (e)en beskrivelse af justeringer, der udspringer af uforudsete ændringer i omkostningerne, jf. artikel 28, stk. 3-6
 (f)en beskrivelse af eventuelle andre indtægter fordelt på de forskellige kategorier i artikel 25, stk. 3
 (g)en beskrivelse af anvendelsen af de økonomiske incitamentsordninger, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3 og 4, i år n og de økonomiske fordele og ulemper, der opstår derved en beskrivelse af og redegørelse for den modulering af luftfartsafgifterne, der er anvendt i år n i henhold til artikel 32, hvis relevant, og de deraf følgende justeringer
 (h)en beskrivelse af justeringerne vedrørende den midlertidige anvendelse af en enhedsrate i henhold til artikel 29, stk. 5
 (i)en beskrivelse af krydsfinansieringen mellem overflyvningsafgiftszoner eller mellem tårn- og indflyvningskontrolafgiftszoner i henhold til artikel 15, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 550/2004
 (j)oplysninger om anvendelsen af en lavere enhedsrate i henhold til artikel 29, stk. 6, end den enhedsrate, der er beregnet i henhold til artikel 25, stk. 2, og midlerne til finansiering af forskellen i indtægter
 (k)oplysninger og udspecificering af justeringer vedrørende foregående referenceperioder, som har indflydelse på beregningen af enhedsrater.
 Følgende yderligere oplysninger skal indberettes sammen med de oplysninger, der skal angives i oplysningsskemaerne vedrørende om fælles projekter og om støtte fra Unionens støtteprogrammer omhandlet i punkt 3:
 (l)oplysninger om omkostningerne til fælles projekter og andre støttede projekter opdelt på individuelle projekter samt offentlig støtte til disse projekter udbetalt af offentlige myndigheder.
 BILAG X
 KRITERIER FOR VURDERINGEN AF, HVORVIDT UDØVELSEN AF TJENESTER OMHANDLET I ARTIKEL 35, STK. 1, ER UNDERLAGT MARKEDSVILKÅR
 1.I hvilken udstrækning tjenesteudøvere frit kan tilbyde eller indstille udøvelsen af disse tjenester:
 (a)findes der væsentlige juridiske, økonomiske eller andre hindringer, der kan forhindre en tjenesteudøver i at tilbyde eller fortsat udøve disse tjenester
 (b)omfanget, varigheden og værdien af tjenestekontrakter
 (c)findes der procedurer, som gør det muligt at overføre eller på anden måde tilgængeliggøre materielle aktiver og immaterielle aktiver, intellektuel ejendom og personale fra tjenesteudøveren til en anden part.
 2.I hvilken udstrækning der er frit valg af tjenesteudøvere og herunder for lufthavnes vedkommende mulighed for selv at udøve tårn- og indflyvningskontroltjenester:
 (a)hindrer retlige, kontraktmæssige eller praktiske barrierer lufthavne i at skifte tjenesteudøver eller for tårn- og indflyvningskontroltjenesters vedkommende lufthavne i at gå over til selv at udøve luftfartstjenester
 (b)findes der en høringsprocedure, så der tages hensyn til luftrumsbrugernes synspunkter, når ordningerne for tjenesteudøvelse ændres.
 3.I hvilken udstrækning der findes en markedsstruktur og konkurrence, eller der er rimelig udsigter til konkurrence:
 (a)afholdes der et offentligt udbud (ikke relevant, hvis lufthavnen selv udøver tjenesterne)
 (b)dokumentation for, at troværdige alternative


text:
tjenesteudøvere kan deltage i udbudsproceduren, og at de tidligere har udøvet tjenester, herunder lufthavnens mulighed for selv at udøve tjenesterne.
 4.For tårn- og indflyvningskontroltjenesters vedkommende i hvilken udstrækning lufthavnene er underlagt markedsmæssigt omkostningspres eller incitamentbaseret regulering, dvs.:
 (a)konkurrerer lufthavnene aktivt om at tiltrække flytrafik
 (b)i hvilken udstrækning bærer lufthavnene omkostningerne til luftfartstjenester
 (c)opererer lufthavnene på konkurrencevilkår eller under økonomiske incitamentsordninger, der har til formål at sætte loft over prisen eller på anden måde tilskynde til at nedbringe omkostningerne.
 5.I hvilken udstrækning har udøveren af tårn- og indflyvningskontroltjenester, CNS-, MET- og AIS-tjenester eller ATM-datatjenester, som også udøver overflyvningsluftfartstjenester, etableret særskilt regnskabsaflæggelse og rapportering.
 6.For tårn- og indflyvningskontroltjenesters vedkommende foretages vurderingen i dette bilag for hver enkelt lufthavn eller for grupper af lufthavne.
 BILAG XI
 OPLYSNINGSSKEMAER VEDRØRENDE OMKOSTNINGSGRUNDLAG OG ENHEDSRATER, DER SKAL INDGIVES TIL KOMMISSIONEN I HENHOLD TIL ARTIKEL 35, STK. 6
 1.
 OMKOSTNINGERNE VED LUFTFARTSTJENESTER
 1.1.
 Oplysningsskemaer
 Følgende anvisninger skal følges ved indberetning af data i skema A og B.
 (a)Skemaerne udfyldes for hver afgiftszone. Omkostninger og priser opgives i national valuta.
 (b)I skema A anføres de faktiske tal for år (n-5) indtil år (n-1) og de planlagte tal for år (n) og følgende år.
 (c)I skema B skal den årlige pris afspejle kontraktens værdi. Outputenheden, hvormed værdien af kontrakten fastslås, skal beskrives og oplyses i skemaet af den pågældende medlemsstat. Med hensyn til tårn- og indflyvningskontroltjenester udfyldes skema B særskilt for hver lufthavn, hvor luftfartstjenester udøves på markedsvilkår i tårn- og indflyvningskontrolafgiftszonen.
 Skema A
 Skema B
 1.2.
 Yderligere oplysninger
 Følgende yderligere oplysninger skal indberettes sammen med de oplysninger, der skal indsættes i skema A og B:
 (a)en beskrivelse af outputenhed anvendt i skema B
 (b)en beskrivelse af de kriterier, der er brugt til at fordele omkostningerne til faciliteter eller tjenester mellem forskellige luftfartstjenester, baseret på listen over faciliteter og tjenester i ICAO Regional Air Navigation Plan, European Region (dok. 7754)
 (c)en beskrivelse af og redegørelse for forskelle mellem de planlagte og de faktiske tal for år (n-5) til (n-1) i forbindelse med alle oplysningerne i skema A og B
 (d)en beskrivelse af og redegørelse for planlagte omkostninger og investeringer for de næste fem år set i forhold til den forventede trafik
 (e)en beskrivelse af og redegørelse for den metode, der er fulgt ved beregning af afskrivningsomkostningerne: historiske omkostninger eller nuværdiomkostninger
 (f)en begrundelse for kapitalomkostningerne, herunder elementerne i aktivgrundlaget
 (g)en beskrivelse af kilderne til finansiering af de berørte luftfartstjenester for hver afgiftszone, hvor tjenesterne er underlagt markedsvilkår.
 BILAG XII
 Væsentlige elementer til høringerne omhandlet i artikel 24, stk. 3, og artikel 30, stk. 1
 1.
 Høringen omhandlet i artikel 24, stk. 3, skal navnlig vedrøre følgende væsentlige elementer vedrørende gennemsigtighed i omkostningerne:
 (a)de faktisk påløbne omkostninger i det foregående år og forskellen mellem de faktiske omkostninger og de fastlagte omkostninger i præstationsplanen
 (b)udviklingen i omkostninger omhandlet i artikel 28, stk. 3.
 2.
 Høringen omhandlet i artikel 30, stk. 1, skal navnlig vedrøre følgende væsentlige elementer vedrørende gennemsigtighed i enhedsraterne:
 (a)afgiftspolitik, herunder bl.a. tidsplaner for justeringer af enhedsraterne og krydsfinansiering mellem tårn-


text:
og indflyvningskontrolafgiftszoner
 (b)udviklingen i trafikken sammenlignet med trafikprognosen i præstationsplanen
 (c)anvendelsen af mekanismen til trafikrisikodeling omhandlet i artikel 27 og den eller de incitamentsordninger, der er gennemført på grundlag af artikel 11
 (d)hvis relevant, de planlagte ændringer af tårn- og indflyvningskontrolafgiftszoner i overensstemmelse med artikel 21, stk. 5, litra a)
 (e)hvis relevant, de tjenester, der antages at være underlagt markedsvilkår i overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, litra b).
 BILAG XIII
 Specifikke krav til incitamentsordninger omhandlet i artikel 11, stk. 3
 1.
 MODULERING AF PIVOTVÆRDIER
 1.1.
 For overflyvningsluftfartstjenester
 Når en national tilsynsmyndighed beslutter at anvende en moduleringsmekanisme for pivotværdier for overflyvningsluftfartstjenester i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, litra c), nr. ii), og artikel 11, stk. 3, litra g), nr. iii) og v), kan denne moduleringsmekanisme tage sigte på litra a) eller b) eller begge:
 a)gøre det muligt at tage væsentlige og uforudsete ændringer i trafikken i betragtning; i det tilfælde skal pivotværdien for år n baseres på referenceværdien på niveauet for hver luftfartstjenesteudøver fra novemberudgaven af netoperationsplanen i år n-1
 b)begrænse omfanget af incitamenter til kun at omfatte forsinkelser i relation til ATC-kapacitet, ATC-ruteføring, ATC-personale, ATC-udstyr, luftrumsstyring og særlige begivenheder med ATFCM-brugerhåndbogens kode C, R, S, T, M og P.
 1.2
 For tårn- og indflyvningskontroltjenester
 Når en national tilsynsmyndighed beslutter at anvende en moduleringsmekanisme for pivotværdier for tårn- og indflyvningskontroltjenester i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, litra c), nr. ii), og artikel 11, stk. 3, litra g), nr. iii) og v), kan denne moduleringsmekanisme tage sigte på litra a) eller b) eller begge:
 a)gøre det muligt at tage væsentlige og uforudsete ændringer i trafikken i betragtning; i det tilfælde skal pivotværdien for år n moduleres på grundlag af de objektive og gennemsigtige principper, der er fastsat i præstationsplanen
 b)begrænse omfanget af incitamenter til kun at omfatte forsinkelser i relation til ATC-kapacitet, ATC-ruteføring, ATC-personale, ATC-udstyr, luftrumsstyring og særlige begivenheder med ATFCM-brugerhåndbogens kode C, R, S, T, M og P.
 2.
 BEREGNING AF ØKONOMISKE FORDELE OG ULEMPER
 2.1
 For overflyvningsluftfartstjenester
 a)Den økonomiske fordel, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra e), beregnes som en procentdel af de fastlagte omkostninger i år n og opkræves hos luftrumsbrugerne, ved at enhedsraten hæves i år n+2, hvis afvigelsen nedadtil i den gennemsnitlige ATFM-forsinkelse pr. flyvning i år n i forhold til pivotværdien i absolut værdi er større end den nedre grænse for det symmetriske interval, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra d).
 Procentdelen af de fastlagte omkostninger skal fra det symmetriske intervals nedre grænse og op til varslingstærskelværdien som omhandlet i artikel 9, stk. 4, litra b), nr. iii), følge en gradvis glidende skala, idet den maksimale fastsatte procentdel anvendes, hvis afvigelsen nedadtil i den gennemsnitlige ATFM-forsinkelse pr. flyvning i år n i forhold til pivotværdien i absolut værdi er større end eller lig med varslingstærskelværdien.
 b)Den økonomiske ulempe, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra f), beregnes som en procentdel af de fastlagte omkostninger i år n og betales tilbage til luftrumsbrugerne, ved at enhedsraten


text:
sænkes i n+2, hvis afvigelsen opadtil i den gennemsnitlige ATFM-forsinkelse pr. flyvning i år n i forhold til pivotværdien i absolut værdi er større end den øverste grænse for det symmetriske interval, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra d).
 Procentdelen af de fastlagte omkostninger skal fra det symmetriske intervals øvre grænse og op til varslingstærskelværdien som omhandlet i artikel 9, stk. 4, litra b), nr. iii), følge en gradvis glidende skala, idet den maksimale fastsatte procentdel anvendes, når afvigelsen opadtil i den gennemsnitlige ATFM-forsinkelse pr. flyvning i år n i forhold til pivotværdien i absolut værdi er lig med eller større end varslingstærskelværdien.
 2.2
 For tårn- og indflyvningskontroltjenester
 a)Den økonomiske fordel, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra e), beregnes som en procentdel af de fastlagte omkostninger i år n og opkræves hos luftrumsbrugerne, ved at enhedsraten hæves i n+2, hvis den faktiske ankomst-ATFM-forsinkelse pr. flyvning i år n er mindre end den nedre grænse for det symmetriske interval, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra d).
 Procentdelen af de fastlagte omkostninger skal fra det symmetriske intervals nedre grænse og ned til 50 % af pivotværdien følge en gradvis glidende skala, idet den maksimale fastsatte procentdel anvendes, hvis den faktiske ankomst-ATFM-forsinkelse pr. flyvning i år n er lig med eller mindre end 50 % af pivotværdien.
 b)Den økonomiske ulempe, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra e), beregnes som en procentdel af de fastlagte omkostninger i år n og betales tilbage til luftrumsbrugerne, ved at enhedsraten sænkes i år n+2, hvis den faktiske ankomst-ATFM-forsinkelse pr. flyvning i år n er større end den øverste grænse for det symmetriske interval, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra d).
 Procentdelen af de fastlagte omkostninger skal fra det symmetriske intervals øvre grænse og op til 150 % af pivotværdien følge en gradvis glidende skala, idet den maksimale fastsatte procentdel anvendes, hvis den faktiske ankomst-ATFM-forsinkelse pr. flyvning i år n er lig med eller større end 150 % af pivotværdien.
 (1)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 af 3. november 2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (EUT L 320 af 29.11.2008, s. 1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 996/2010 af 20. oktober 2010 om undersøgelse og forebyggelse af havarier og hændelser inden for civil luftfart og om ophævelse af direktiv 94/56/EF (EUT L 295 af 12.11.2010, s. 35).
 (3)
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 376/2014 af 3. april 2014 om indberetning og analyse af samt opfølgning på begivenheder inden for civil luftfart, ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 996/2010 og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 1321/2007 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1330/2007 (EUT L 122 af 24.4.2014, s. 18).


text:
 26.11.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 320/32
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/2075
 af 25. november 2016
 om tildeling af ekstra havdage til Spanien i ICES-afsnit VIIIc og IXa undtagen Cadizbugten
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EU) 2016/72 af 22. januar 2016 om fastsættelse for 2016 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2015/104 (1), særlig punkt 8.5 i bilag IIB, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I tabel I i bilag IIB til forordning (EU) 2016/72 fastsættes det maksimale antal dage, som EU-fartøjer med en længde overalt på mindst 10 meter, der medfører eller anvender trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm, garn med en maskestørrelse på mindst 60 mm eller langliner til bundfiskeri, må være til stede i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten, i perioden 1. februar 2016-31. januar 2017.
 (2)
 I henhold til punkt 8.5 i bilag IIB til forordning (EU) 2016/72 kan Kommissionen på grundlag af det endelige ophør med fiskerivirksomhed, der fandt sted i perioden 1. februar 2015-31. januar 2016, og underlagt de betingelser, der er fastlagt i punkt 8.5 i bilag IIB til forordning (EU) 2016/72, tildele medlemsstaten et antal ekstra havdage, som den kan benytte til at give fartøjer, der fører dens flag, og som medfører regulerede redskaber, tilladelse til at være til stede i det relevante område.
 (3)
 I henhold til punkt 8.4 i bilag IIB til forordning (EU) 2016/72 fremsendte Spanien den 27. maj 2016 en anmodning, med supplerende oplysninger, om ekstra havdage på grundlag af endeligt ophør med fiskerivirksomhed. Den 6. juni 2016 bekræftede Spanien, at 14 fartøjer ophørte med fiskerivirksomhed i perioden 1. februar 2015-31. januar 2016.
 (4)
 På grundlag af de oplysninger, der er forelagt Kommissionen, og beregningsmetoden i punkt 8.2 i bilag IIB til forordning (EU) 2016/72 bør Spanien for perioden 1. februar 2016-31. januar 2017 tildeles ni ekstra havdage for de fartøjer, der er omhandlet i punkt 1 i nævnte bilag.
 (5)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Det maksimale antal havdage, som Spanien kan tillade et fartøj, der fører spansk flag, og som medfører eller anvender regulerede redskaber og ikke er underlagt særlige betingelser, jf. tabel I i bilag IIB til forordning (EU) 2016/72, at være til stede i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten, forhøjes til 126 dage om året.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2016.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EUT L 22 af 28.1.2016, s. 1.


text:
 20.3.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 80/1
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 237/2012
 af 19. marts 2012
 om godkendelse af alfa-galactosidase (EC 3.2.1.22) produceret af Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) og endo-1,4-beta-glucanase (EC 3.2.1.4) produceret af Aspergillus niger (CBS 120604) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger (indehaver af godkendelsen er Kerry Ingredients and Flavours)
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse.
 (2)
 Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af alfa-galactosidase (EC 3.2.1.22) produceret af Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) og endo-1,4-beta-glucanase (EC 3.2.1.4) produceret af Aspergillus niger (CBS 120604). Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.
 (3)
 Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af alfa-galactosidase (EC 3.2.1.22) produceret af Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) og endo-1,4-beta-glucanase (EC 3.2.1.4) produceret af Aspergillus niger (CBS 120604) som tilsætningsstof til foder til slagtekyllinger.
 (4)
 Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sin udtalelse af 17. november 2011 (2), at præparatet af alfa-galactosidase (EC 3.2.1.22) produceret af Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) og endo-1,4-beta-glucanase (EC 3.2.1.4) produceret af Aspergillus niger (CBS 120604) under de foreslåede betingelser for anvendelse ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet, og at præparatet kan øge slagtekyllingers endelige kropsvægt. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. EFSA har ligeledes gennemgået den rapport om analysemetoden vedrørende fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.
 (5)
 Vurderingen af præparatet af alfa-galactosidase (EC 3.2.1.22) produceret af Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) og endo-1,4-beta-glucanase (EC 3.2.1.4) produceret af Aspergillus niger (CBS 120604) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette præparat godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.
 (6)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 19. marts 2012.
 På Kommissionens vegne
 José Manuel BARROSO
 Formand
 (1) EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.
 (2) EFSA Journal 2011; 9(12):2451.
 BILAG
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Navn på indehaveren af godkendelsen
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 Antal enheder aktivstof/kg


text:
fuldfoder med et vandindhold på 12 %
 Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelsesfremmende stoffer
 4a17
 Kerry Ingredients and Flavours
 Alfa-galactosidase
 (EC 3.2.1.22)
 Endo-1,4-beta-glucanase
 (EC 3.2.1.4)
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af alfa-galactosidase (EC 3.2.1.22) produceret af Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) og endo-1,4-beta-glucanase (EC 3.2.1.4) produceret af Aspergillus niger (CBS 120604) i fast form med en aktivitet på mindst:
 —
 1 000 U (1) alfa-galactosidase/g
 —
 5 700 U (2) endo-1,4-beta-glucanase/g
 Aktivstoffets karakteristika
 Alfa-galactosidase produceret af Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) endo-1,4-beta-glucanase produceret af Aspergillus niger (CBS 120604)
 Analysemetode
 (3)
 Bestemmelse
 —
 ved kolorimetri med måling af p-nitrophenol frigivet ved hjælp af alfa-galactosidase fra et substrat af p-nitrophenyl-alfa-galactopyranosid
 —
 kolorimetri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-beta-glucanase fra bygglucansubstrat tværbundet med azurin.
 Slagtekyllinger
 —
 50 U alfa-galactosidase
 285 U endo-1,4-beta-glucanase
 —
 1.
 I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet.
 2.
 Anbefalet maksimumsdosis:
 —
 100 U alfa-galactosidase/kg
 —
 570 U endo-1,4-beta-glucanase/kg
 3.
 Sikkerhedsforanstaltninger: Åndedrætsværn, sikkerhedsbriller og handsker skal bæres under håndteringen.
 9.4.2022
 (1) 1 U er den mængde enzym, der frigiver 1 μmol p-nitrophenol fra p-nitrophenyl-alfa-galactopyranosid (pNPG) pr. minut ved pH 5,0 og 37 °C.
 (2) 1 U er den mængde enzym, der frigiver 1 mg reducerende sukker (glucoseækvivalenter) fra beta-glucan pr. minut ved pH 5,0 og 50 °C.
 (3) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.


text:
 16.12.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 325/156
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/2148
 af 13. december 2019
 om specifikke regler vedrørende frigivelse af planter, planteprodukter og andre objekter fra karantænestationer og indeslutningsfaciliteter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og forordning (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (1), særlig artikel 64, stk. 3, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved artikel 64 i forordning (EU) 2016/2031 er der fastsat generelle regler for frigivelse af planter, planteprodukter og andre objekter fra karantænestationer og indeslutningsfaciliteter, og Kommissionen bemyndiges til at fastsætte specifikke regler herom.
 (2)
 I overensstemmelse med nævnte forordning kan planter, planteprodukter eller andre objekter, der er omfattet af foranstaltninger vedtaget i henhold til artikel 30, stk. 1, eller som er listeopført i henhold til nævnte forordnings artikel 40, stk. 2 og 3, artikel 41, stk. 2 og 3, artikel 42, stk. 2 og 3, artikel 48, stk. 1, artikel 49, stk. 1, artikel 53, stk. 2 og 3, og artikel 54, stk. 2 og 3, (»specificeret materiale«) udgøre en plantesundhedsmæssig risiko i Unionen. Ved nærværende forordning bør der derfor fastsættes krav vedrørende sikker frigivelse af specificeret materiale fra karantænestationer og indeslutningsfaciliteter.
 (3)
 Det bør sikres, at specificeret materiale kun kan frigives fra karantænestationer og indeslutningsfaciliteter, hvis det uden afbrydelse er blevet opbevaret på de godkendte karantænestationer eller indeslutningsfaciliteter i henhold til kravene i artikel 61 og 62 i forordning (EU) 2016/2031, og det er fundet frit for EU-karantæneskadegørere, beskyttet zone-karantæneskadegørere og skadegørere, der er omfattet af foranstaltninger vedtaget i henhold til artikel 30, stk. 1, i nævnte forordning. Det bør desuden præciseres, at der til dette formål er anvendt passende metoder som omhandlet i artikel 34 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (2) med henblik på at sikre den mest effektive gennemførelse af dette krav.
 (4)
 Da forordning (EU) 2016/2031 anvendes fra den 14. december 2019, bør nærværende forordning finde anvendelse fra samme dato for at sikre en konsekvent anvendelse af alle regler om planteskadegørere. Derfor bør den træde i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 (5)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Anvendelsesområde
 Ved denne forordning fastsættes der specifikke regler vedrørende frigivelse fra karantænestationer og indeslutningsfaciliteter af specificeret materiale.
 Artikel 2
 Definitioner
 I denne forordning forstås ved:
 a)
 »specificeret materiale«: planter, planteprodukter eller andre objekter, der er omfattet af foranstaltninger vedtaget i henhold til artikel 30, stk. 1, i forordning (EU) 2016/2031, eller som er listeopført i henhold til nævnte forordnings artikel 40, stk. 2 og 3, artikel 41, stk. 2 og 3, artikel 42, stk. 2 og 3,


text:
artikel 48, stk. 1, artikel 49, stk. 1, artikel 53, stk. 2 og 3, og artikel 54, stk. 2 og 3
 b)
 »specificerede skadegørere«: skadegørere, som det specificerede materiale vides at være modtageligt for, og som tilhører en af følgende kategorier:
 i)
 EU-karantæneskadegørere, som er listeopført i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2016/2031
 ii)
 skadegørere, som er omfattet af foranstaltninger vedtaget i henhold til nævnte forordnings artikel 30, stk. 1
 iii)
 beskyttet zone-skadegørere, som er listeopført i henhold til nævnte forordnings artikel 32, stk. 3
 c)
 »metoder«: alle metoder som omhandlet i artikel 34 i forordning (EU) 2017/625.
 Artikel 3
 Krav vedrørende frigivelse af specificeret materiale
 Specificeret materiale må kun frigives fra karantænestationer og indeslutningsfaciliteter, der er udpeget af medlemsstaterne i henhold til artikel 60 i forordning (EU) 2016/2031, hvis det opfylder følgende betingelser:
 a)
 Det er udelukkende blevet opbevaret på de godkendte karantænestationer eller indeslutningsfaciliteter i henhold til kravene i artikel 61 og 62 i forordning (EU) 2016/2031.
 b)
 Det er fundet frit for skadegørere i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 4.
 Artikel 4
 Metoder til påvisning af specificerede skadegørere på specificeret materiale
 1. Det specificerede materiale skal inspiceres visuelt og, alt efter hvad der er relevant for materialets og skadegørernes biologi, underkastes det prøveudtagning og testning ved hjælp af passende metoder til påvisning af forekomst af specificerede skadegørere. Denne inspektion, prøveudtagning og testning foretages på passende tidspunkter og varer den tid, der er nødvendig til påvisning af de pågældende skadegørere.
 2. Ud over kravene i stk. 1 skal planter til plantning opbevares under officielt tilsyn af de kompetente myndigheder i hele det tidsrum, der er nødvendigt på grundlag af planternes biologi, under forhold, der gør det muligt at påvise forekomst af de specificerede skadegørere eller eventuelle latente eller symptomfrie infektioner forårsaget af sådanne skadegørere, og ved hjælp af passende metoder til dette formål.
 Artikel 5
 Ikrafttræden og anvendelse
 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Den anvendes fra den 14. december 2019.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2019.
 På Kommissionens vegne
 Ursula VON DER LEYEN
 Formand
 (1) EUT L 317 af 23.11.2016, s. 4.
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).


text:
 14.9.2011
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 237/17
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 915/2011
 af 13. september 2011
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtning:
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft den 14. september 2011.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2011.
 På Kommissionens vegne For formanden
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 AR
 33,3
 ZZ
 33,3
 0707 00 05
 EG
 135,3
 TR
 127,4
 ZZ
 131,4
 0709 90 70
 TR
 124,0
 ZZ
 124,0
 0805 50 10
 AR
 78,8
 CL
 87,4
 MX
 39,8
 TR
 67,0
 UY
 77,5
 ZA
 75,5
 ZZ
 71,0
 0806 10 10
 EG
 156,9
 TR
 101,8
 ZA
 59,8
 ZZ
 106,2
 0808 10 80
 AR
 147,6
 CL
 148,5
 NZ
 110,7
 US
 82,6
 ZA
 90,7
 ZZ
 116,0
 0808 20 50
 AR
 215,6
 CN
 70,0
 TR
 121,0
 ZA
 126,6
 ZZ
 133,3
 0809 30
 TR
 138,9
 ZZ
 138,9
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
 7.12.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 410/1
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1991
 af 27. november 2020
 om meddelelse af EU-godkendelse af familien af biocidholdige produkter »perform-IPA«
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 44, stk. 5, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Den 19. april 2016 indgav Schuelke & Mayr GmbH en ansøgning i henhold til artikel 43, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012 om godkendelse af en familie af biocidholdige produkter med betegnelsen »perform-IPA« af produkttype 2 og 4, som beskrevet i bilag V til nævnte forordning, samt tilvejebragte en skriftlig bekræftelse af, at den kompetente myndighed i Tyskland er indforstået med at vurdere ansøgningen. Ansøgningen blev registreret under sagsnummer BC-AB023095-72 i registret over biocidholdige produkter.
 (2)
 »perform-IPA« indeholder aktivstoffet propan-2-ol, som er opført på EU-listen over godkendte aktivstoffer, jf. artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 528/2012.
 (3)
 Den 27. august 2019 fremlagde den kompetente vurderingsmyndighed i overensstemmelse med artikel 44, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012, vurderingsrapporten og konklusionerne af sin vurdering for Det Europæiske Kemikalieagentur (i det følgende benævnt »agenturet«).
 (4)
 Den 7. april 2020 forelagde agenturet Kommissionen en udtalelse (2), udkastet til resumé af det biocidholdige produkts egenskaber af »perform-IPA« (»resuméet«) og den endelige vurderingsrapport om familien af biocidholdige produkter, i overensstemmelse med artikel 44, stk. 3, i forordning (EU) nr. 528/2012.
 (5)
 I udtalelsen konkluderes det, at »perform-IPA« er en familie af biocidholdige produkter som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra s), i forordning (EU) nr. 528/2012, at der kan meddeles EU-godkendelse af produktfamilien i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 42, stk. 1, og at produktfamilien, forudsat at den er i overensstemmelse med udkastet til resuméet, opfylder betingelserne i nævnte forordnings artikel 19, stk. 1 og 6.
 (6)
 Den 27. april 2020 fremlagde agenturet udkastet til resumé for Kommissionen på alle officielle EU-sprog i overensstemmelse med artikel 44, stk. 4, i forordning (EU) nr. 528/2012.
 (7)
 Kommissionen er enig i agenturets udtalelse og mener derfor, at der bør meddeles EU-godkendelse af »perform-IPA«.
 (8)
 For så vidt angår ikke-aktivstoffet diethylphthalat, der er indeholdt i »perform-IPA«, var det ifølge agenturets udtalelse ikke muligt at konkludere, om stoffet opfylder de videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber, der er fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/2100 (3), inden for den periode, der er fastlagt for vurderingen af ansøgningen. Der bør derfor foretages en yderligere undersøgelse af diethylphtalat. Hvis det konkluderes, at diethylphthalat anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, vil Kommissionen overveje, om EU-godkendelsen af »perform-IPA« skal tilbagekaldes eller ændres i overensstemmelse med artikel 48 i forordning (EU) nr. 528/2012.
 (9)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Der meddeles EU-godkendelse med godkendelsesnummer EU-0023656-0000 til Schuelke & Mayr GmbH hvad angår tilgængeliggørelse på markedet og