text: beskyttelse påføres en passende belægning for at bekræfte et eventuelt elektrolytudslip fra RESS-systemet efter kollisionsprøvningen.Medmindre fabrikanten giver mulighed for at skelne mellem udslip af forskellige væsker, betragtes alle flydende udslip som elektrolyt.7. RESS-FASTHOLDELSEOpfyldelse af kravet afgøres ved visuel kontrol.--------------------------------------------------TillægPrøvefinger med led (IPXXB)Prøvefinger med led+++++ TIFF +++++Materiale: metal, medmindre andet er angivetLineære mål i mmTolerancer for mål uden specifikke tolerancer:a) for vinkler: 0/ – 10°b) for lineære mål: op til 25 mm: 0/ – 0,05 mm, over 25 mm: ± 0,2 mmBegge led skal muliggøre en bevægelse i samme plan og retning gennem en vinkel på 90° med en tolerance på 0 til + 10°.--------------------------------------------------


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 12006E/PRO/27
 Traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab (Konsolideret udgave) - D. Protokoller knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab - Protokol (nr. 27) vedrørende Frankrig (1992)
 EU-Tidende nr. C 321 E af 29/12/2006 s. 0303 - 0303
 Protokol (nr. 27)vedrørende Frankrig (1992)DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,SOM ØNSKER at tage hensyn til et særligt spørgsmål vedrørende Frankrig,ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab:Frankrig beholder eneretten til pengeudstedelse i sine oversøiske territorier på de vilkår, der er fastlagt i Frankrigs nationale lovgivning, og vil have eneret til at fastsætte CFP-franc'ens paritet.--------------------------------------------------

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0505(01)
 Protokol 2 til aftalen mellem Det Europæiske Atomenergifælleskab, Japans regering, regeringen for Den Russiske Føderation og regeringen for Amerikas Forenede Stater om samarbejde om den tekniske projektering af en international termonuklear forsøgsreaktor (Iter)
 EF-Tidende nr. L 114 af 05/05/1994 s. 0026 - 0039 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 30 s. 0005 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 30 s. 0005
 PROTOKOL 2 til aftalen mellem Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, Japans regering, regeringen for Den Russiske Foederation og regeringen for Amerikas Forenede Stater om samarbejde om den tekniske projektering af en international termonuklear forsoegsreaktorDET EUROPAEISKE ATOMENERGIFAELLESSKAB (EURATOM), JAPANS REGERING, REGERINGEN FOR DEN RUSSISKE FOEDERATION OG REGERINGEN FOR AMERIKAS FORENEDE STATER (»PARTERNE«),SOM HENVISER TIL samarbejdsaftalen om den tekniske projektering (EDA) af en international termonuklear forsoegsreaktor (ITER), indgaaet af parterne den 21. juli 1992 (»aftalen«), saerlig artikel 3,SOM HAR IGANGSAT den tekniske projektering (EDA), der omhandles i aftalens protokol 1, der ogsaa blev indgaaet af parterne den 21. juli 1992, og som har til hensigt i faellesskab at afslutte den tekniske projektering som fastlagt i denne protokol 2 -ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:Afdeling 1Sigte Parterne afslutter i faellesskab det arbejde, der er beskrevet i aftalens artikel 2. Dette arbejde udfoeres paa grundlag af de tekniske maalsaetninger for ITER, der er vedtaget ifoelge bestemmelserne i aftalen.Afdeling 2Den saerlige arbejdsgruppe Der nedsaettes en saerlig arbejdsgruppe, som bistaaet af direktoeren forelaegger forslag for raadet om, hvordan beslutninger, som parterne senere maatte traeffe med henblik paa bygning, drift, udnyttelse og nedlukninger af ITER, kan gennemfoeres i faellesskab, jf. aftalens artikel 2, litra e).Afdeling 3Gennemfoerelse af arbejdsprogrammet 1. Direktoeren gennemfoerer arbejdsprogrammet og ajourfoerer dette med raadets godkendelse under overholdelse af de tidsplaner, der er fastsat i programmet for de forskellige opgaver.2. Den tekniske beskrivelse af opgaver, tildelingen af opgaver, samt vilkaar og frister for gennemfoerelse af opgaver, der udformes i overensstemmelse med de af raadets opstillede retningslinjer for tildeling af opgaver, fastlaegges i opgaveaftaler. Opgaveaftaler udformes af direktoeren og undertegnes af denne og af lederen af den lokalgruppe, som har faaet opgaven tildelt. Opgaveaftaler indgaas som fastlagt i det godkendte arbejdsprogram og ajourfoeringer heraf.3. Lederne af lokalgrupperne paaser, at direktoeren og medlemmer af den centrale faellesgruppe med autorisation fra direktoeren ikke uden behoerig grund faar afslag, naar de med henblik paa erfaringsudveksling, inspektion af arbejdet eller vurdering af kvalitetsstyringen oensker at faa adgang til omraader og anlaeg, hvor lokalgrupper udfoerer arbejde, adgang til det personale, der udfoerer opgaven, eller adgang til materiale, hvori arbejdet dokumenteres. Lederne af lokalgrupperne skal i god tid underrettes om forestaaende besoeg. De naermere detaljer i tilrettelaeggelsen af besoeg fastlaegges i opgaveaftalen.Afdeling 4Aftaler om udstationering 1. I denne afdeling forstaas ved:- »udstationerende part«: den part, der stiller en person til raadighed for den centrale faellesgruppe, jf. aftalens artikel 8, stk. 2, uanset om denne part er den paagaeldende persons arbejdsgiver eller ej- »udstationeret person« eller »udstationeret personale«: en eller flere personer, der af den udstationerende part stilles til raadighed for den centrale faellesgruppe.2. Efter udvaelgelsen af en person


text: som fastlagt i aftalens artikel 8, stk. 2, udstationerer arbejdsgiveren straks den paagaeldende til den centrale faellesgruppe. For hver udstationeret person opstiller direktoeren en saerlig udstationeringsaftale, som underskrives af direktoeren, den udstationerede person, og denne persons arbejdsgiver. Er arbejdsgiveren ikke identisk med den udstationerende person, paategner den udstationerende part udstationeringsaftalen for hermed at angive, at den har stillet det udstationerede personale til raadighed for den centrale faellesgruppe, jf. aftalens artikel 8, stk. 2. Direktoerens eksemplar af udstationeringsaftalen skal ogsaa underskrives af formanden for raadet.Det skal fremgaa af udstationeringsaftalen, hvilket arbejde den udstationerede person skal udfoere, hvilket arbejdssted han udstationeres til, og hvem han er ansvarlig overfor, og at den udstationerende person og dennes arbejdsgiver vil overholde bestemmelserne i aftalens artikel 8, stk. 2 og artikel 15 samt i dette afsnit i den udstraekning, hvor de vedroerer udstationering, og at den udstationerede person vil overholde de interne sikkerhedsregler, der skal overholdes paa arbejdsstedet. Udstationeringsaftalens varighed maa ikke overskride dennes protokols gyldighedsperiode.Afdeling 5Afslutning af arbejdet, slutrapporter Naar raadet godkender arbejdprogrammet og ajourfoeringer heraf, sikrer det med bistand fra direktoeren, at der fastlaegges bestemmelser for en hurtig og koordineret afslutning af det arbejde, der skal gennemfoeres i henhold til aftalen, herunder bestemmelser om udarbejdelse af en slutrapport. Viser det sig, at det er noedvendigt eller formaalstjenligt, at parterne traeffer yderligere foranstaltninger, fremsaetter raadet med bistand fra direktoeren forslag herom.Afdeling 6Ressourcer De fornoedne midler til gennemfoerelsen af denne protokol stilles til raadighed af parterne som fastlagt i de herfor gaeldende bestemmelser i aftalen.Afdeling 7Varighed Denne protokol traeder i kraft, naar parterne har undertegnet den, og forbliver i kraft, saalaenge aftalen loeber.Udfaerdiget i Wien, den 21. marts 1994 i fire eksemplarer.For Det Europaeiske AtomenergifaellesskabCorreadó PIRZIO BIROLIFor Japans regeringKunisada KUMEFor regeringen for Den Russiske FoederationNikalai S. CHEVEREVFor regeringen for Amerikas Forenede StaterJohn B. RITCH IIIForhandlernes faelles synspunkter Ved afslutningen af forhandlingerne om det sidste udkast til protokol 2, paa ovennaevnte dato, var der enighed om foelgende:1. Detaljerede tekniske maalsaetningerDe detaljerede tekniske maalsaetninger for ITER, der omhandles i afdeling 1 af protokol 2, vedtages af parterne, der handler gennem raadet. Raadet vedtog naevnte detaljerede tekniske maalsaetninger den 15. til 16. december 1992 (se tillaeg 1).2. Retningslinjer for tildeling af opgaverDe retningslinjer for tildeling af opgaver, der er omhandlet i afdeling 3 i protokol 2 vedtages af raadet. Raadet vedtog naevnte retningslinjer den 22. april 1993 (se tillaeg 2).3. UdstationeringsaftalerDe udstationeringsaftaler, der omhandles i afdeling 4 i protokol 2, skal vaere saa ensartede som muligt og skal afspejle de retningslinjer for udstationeringsaftaler, der er beskrevet i tillaegget (se tillaeg 3).Er den udstationerende part ikke arbejdsgiver for den udstationerede person, paahviler det den at soerge for, at den udstationerede persons arbejdsgiver overholder bestemmelserne i afdeling 4 i protokol 2 samt retningslinjerne.4. FinansieringFor saa vidt angaar afdeling 6 i protokol 2 gaelder det, at:1. hver part baerer sine egne omkostninger:a) naar dens medlemmer og eksperter deltager i arbejde og moeder i raadet, TAC, MAC og SWG, herunder omkostninger i forbindelse med rejser og opholdb) naar dens personale udstationeres til et


text: faelles arbejdsstedc) naar dens lokalgruppe udfoerer opgaver, som den har faaet tildelt i medfoer af afdeling 3 i protokol 2d) naar der paa dens territorium afholdes workshops, og naar dens lokalgruppe deltager i workshops, herunder omkostninger i forbindelse med rejser og ophold2. raadet, naar det bringer aftalens artikel 14 i anvendelse, skal tage hensyn til, hvor store ressourcer den enkelte vaert har tilbudt som stoette til det faelles arbejdssted3. andre udgifter, som af raadet er godkendt som noedvendige for en tilfredsstillende gennemfoerelse af protokol 2, vil blive finansieret via faellesfonden.5. Tilsyn med ITER EDAOverensstemmelse mellem de generelle rammer i punkt 1 i tillaeg 1 og arbejdets fremadskriden skal kontrolleres aarligt, jf. aftalens artikel 16. Isaer skal de tekniske aspekter og noejagtigheden i ansaettelsen af udgifterne til opfoerelse af ITER kontrolleres som anfoert i punkt 1, f), i bilag A til aftalen, ogsaa med udgangspunkt i lokale data vedroerende anlaeggets hovedelementer. Disse evalueringer kan goere det noedvendigt for ITER-raadet at justere retningslinjerne eller de tekniske loesninger.6. KonstruktionsskitseRaadet har godkendt TAC-4-tilbagemeldingen om, at »Konstruktionsskitse (tillaeg 4) danner et fornuftigt grundlag for det videre tekniske projekteringsarbejde efter 1. yderligere begraenset optimering af vitale maskinparametre for at skaffe reserve til imoedegaaelse af udgiftsstigninger, 2. aendring af den konstruktionsmaessige tilgang inden for visse omraader, og 3. en udvidelse af de tekniske praestationer, for dermed at opnaa stoerre operationel fleksibilitet«.TILLAEG 1 DETALJEREDE TEKNISKE MAALSAETNINGER FOR ITER 1. Generelle rammerDe detaljerede tekniske maalsaetninger og tekniske metoder, der laegges til grund for ITER, skal tilgodese det tilsigtede maal med passende marginer, dvs. sikre, at anlaeggets omkostninger holdes inden for graenser, der nogenlunde svarer til de beloeb, der er fastlagt i slutrapporten for ITER's CDA-fase, samt sikre, at anlaegget bevarer sin betydning inden for det langsigtede F& U-fusionsprogram.Ved udformningen af ITER laegges der vaegt paa sikkerhed i driften og paa demonstration af, at fusion er en sikker energikilde med stort miljoemaessigt potentiel.2. Praestationer og afproevning- PlasmapraestationerITER's indeslutningsevne skal vaere stor nok til, at man naar op paa kontrolleret antaendning. Ved skoen over ITER's indeslutningsevne baserer man sig - lige som for CDA-procedurens vedkommende - paa etablerede gunstige driftsformer.Det er hensigten:- at man med ITER skal kunne opnaa kontrolleret antaendelse og forbraending af forlaenget varighed, saaledes at der kan opnaas stationaer drift over alle de tidsintervaller, der er karakteristiske for plasmaprocesser og vekselvirkninger mellem vaeg og plasma, og saaledes at der kan opnaas stationaer drift med henblik paa nuklear afproevning af kappekomponenter. Dette kan realiseres ved hjaelp af pulser med flad kurvetop af en varighed paa omkring 1 000 s. Til afproevning af saerlige kappekonstruktioner er det oenskeligt med pulser af en varighed paa ca. 2 000 s- at man med ITER skal kunne demonstrere konstant (steady state) koersel ved hjaelp af ikke-induktiv stroemgenerering i reaktor-relevante plasmaer.- Tekniske praestationer og afproevningDet er hensigten:- at man med ITER skal kunne paavise, at den teknologi, der kraeves til en fusionsreaktor, findes (herunder superledende magneter og fjernstyret vedligehold)- at man skal afproeve komponenter til brug i en reaktor (herunder systemer til at fjerne


text: kraft og partikler fra plasmaet)- at man med henblik paa brug i reaktorer skal afproeve forskellige koncepter for tritium-dannende kapper. De planlagte afproevninger omfatter demonstration af saa stor en formeringsevne, at en reaktor bliver selvforsynende med tritium, kan levere energi ved hoeje temperaturer og kan producere elektricitet.3. KonstruktionskravVed fastlaeggelsen af parametre til basisanlaegget skal marginerne vaere tilpas store til, at det med rimelighed kan forventes, at man kan tilvejebringe det fornoedne plasma og realisere de kraevede tekniske praestationer. Konstruktionen skal vaere saa fleksibel, at der senere kan indfoejes avancerede og nye funktioner, og at plasmapraestationerne kan optimeres under driften. Konstruktionen skal dokumenteres i den videnskabelige og teknologiske database, der skal etableres efter EDA-fasen.Anlaegget skal, naar plasmaet er antaendt, kunne klare en induktiv puls med flad kurvetop paa ca. 1 000 s. Med henblik paa den endelige maalsaetning, dvs. konstant (steady state) drift, skal ITER-anlaegget udformes saaledes, at det er kompatibelt med ikke-induktiv stroemgenerering, og stroemgenerering skal indgaa som mulighed i det opvarmningssystem, der kraeves til antaendelse i foerste fase af driften.Med henblik paa afproevning af komponenter ved bestraaling og ved hoej varmeflux, dvs. under forhold som i en fusionsreaktor:- skal den gennemsnitlige neutronbelastning af vaeggen vaere paa ca. 1 MW/m2- skal anlaegget udformes saaledes, at det kan yde mindst 1 MWa/m2 dvs. saaledes at der kan foretages langtidsafproevning af materialer.Det er oenskeligt, at anlaegget kan koere med hoeje flux- og fluensniveauer. Det er planen, at ITER-anlaeggets konstruktoerer inden for de konstruktionsmaessige marginer, skal undersoege, om det er muligt at operere med et bredere udsnit af driftsformer, og hvilke foelger dette kan faa. Anlaeggets permanente komponenter maa ikke ved deres konstruktion hindre, at man kan komme op paa fluensniveauer paa op til 3 MWa/m2. Med henblik paa anden fase af driften skal konstruktionen give mulighed for at erstatte afskaermning med en formeringskappe.4. Krav til driftenITER-anlaeggets drift opdeles i to faser:- Den foerste fase, Basic Performance Phase, forventes at komme til at straekke sig over en halv snes aar, med nogle tusinde timers fuld DT-drift. I denne fase undersoeger man spoegsmaal i forbindelse med kontrolleret antaendelse, forbraending af laengere varighed, steady-state drift og afproevning af kappemoduler. I denne fase er det tanken, at den noedvendige tritium skal tilfoeres udefra.- Der skal gennemfoeres forsoeg med kontrolleret antaendelse til undersoegelse af indeslutning, stabilitet, og kontrol med urenheder i plasmaer opvarmet ved hjaelp af alfapartikler. Ved forsoeg med forbraending af laengere varighed skal det desuden undersoeges, hvordan man kan styre produktionen af fusionsenergi og plasmaprofilerne, og hvordan man kan fjerne heliumasken.- Hensigten med de forsoeg med stroemgenerering (current drive), der skal gennemfoeres i denne fase, er at demonstrere steady state forbraending i plasmaer, hvis alfapartikler giver lige saa stor en opvarmning som den udefra tilfoerte energi. Ved hjaelp af opvarmningssystemer i current drive mode skal der implementeres ikke-induktiv stroemgenerering med henblik paa styring af profil og forbraending, med sigte paa forskning i bedre indeslutningsmetoder og vurdering af, hvilke forhold og hvor stor en effekt ovenstaaende type steady-state drift forudsaetter. Afhaengigt af resultatet af disse forsoeg


text: kan det blive noedvendigt at installere kraftigere stroemgenerering.- Funktionsafproevning af kappemoduler i denne fase forventes alt i alt at omfatte nogle faa tusinde timers forbraendingstid, parallelt med fysikprogrammet, herunder testserier af en varighed paa tre til seks dage med en neutronbelastning af vaeggen paa omkring 1 MW/m2.- Den anden fase, Enhanced Performance Phase, forventes ogsaa at komme til at vare omkring ti aar. Vaegten vil blive lagt paa forbedring af praestationerne generelt og paa gennemfoerelse af et program for afproevning af komponenter og materialer ved hoejere fluens. I denne fase skal der forskes i koersel med stoerre disponibilitet samt avancerede plasmadriftsmodi, og der kan eventuelt blive tale om demonstration af reaktorrelevante kappesegmenter. Denne fase omfatter endvidere forsoeg med kontinuerlig koersel af en varighed paa en til to uger, og der forventes en fluens paa mindst 1 MWa/m2.Beslutningen om, hvorvidt formering skal indgaa i denne fase, skal traeffes paa grundlag af, om tritium er disponibel fra eksterne kilder, hvilke resultater afproevningen af formeringskapperne har givet, og hvilke erfaringer man har opnaaet med plasmaets og anlaeggets praestationer.Ved implementeringen af denne fase baserer man sig paa en undersoegelse af resultaterne fra den foregaaende fase, samt en vurdering af den relative vaerdi af de forskellige foreslaaede elementer i programmet.TILLAEG 2 RETNINGSLINJER FOR TILDELING AF OPGAVER A. Godkendelse og revision af opgaveaftaler1. Opgaveaftaler, hvis vaerdi overstiger 300 IUA, kan foerst indgaas, naar ITER-raadet har godkendt opgaven, den hertil hoerende tekniske beskrivelse, og tildelingen af opgaven til en bestemt part.2. Opgaveaftaler, hvis vaerdi er paa 300 IUA eller derunder, kan indgaas direkte mellem direktoeren og den paagaeldende lokalgruppeleder. Direktoeren underretter straks de tre oevrige lokalgruppeledere om saadanne opgavetildelinger.3. Den samlede vaerdi af opgaveaftaler, hvis vaerdi er paa 300 IUA eller derunder, og som er tildelt ifoelge den i stk. 2 omhandlede ordning, maa ikke overstige 3000 IUA i noget interval mellem moeder i MAC.4. Viser det sig noedvendigt at aendre opgaveaftaler for - inden for de maalsaetninger, der allerede er godkendt af raadet - at tage hoejde for mindre tekniske aendringer, kan dette ske, naar direktoeren og den beroerte lokalgruppeleder er enige herom. AEndringer af opgavernes sigte, der repraesenterer en vaerdi paa op til +/ P 20 %, dog hoejst +/ P 300 IUA, pr. opgave kan ogsaa gennemfoeres, naar direktoeren og den beroerte lokalgruppeleder er enige herom. Opgaver i forbindelse med arbejde, som ikke laengere er paakraevet, kan afsluttes, naar direktoeren og den beroerte lokalgruppeleder er enige herom; ITER-bevillingerne hertil skal i saa fald underkastes en passende revision. AEndringer, som ikke blot bestaar i 1) mindre tekniske aendringer, 2) aendringer af sigtet paa op til 300 IUA og 3) afslutning af projektet som ovenfor beskrevet, skal forhaandsgodkendes af raadet paa grundlag af de procedurer, der er fastlagt herfor i aftalen om nye opgavetildelinger, i disse tilfaelde justerer direktoeren ITER-bevillingerne i overensstemmelse hermed.5. Alle aendringer af opgaveaftaler, der ikke kraever raadets godkendelse, skal indberettes til raadet.B. Indkredsning, definition og vurdering af opgaverDer gaelder foelgende retningslinjer for indkredsning og definition af opgaver1. Direktoeren, som bistaas af lokalgruppelederne


text: i forbindelse med indkredsning af opgaver, fastlaegger, hvor store ITER-midler de parter, der udfoerer opgaver, skal bevilges. Sigtet med denne bistand er at etablere konsensus om, hvorledes man mest praktisk og effektivt kan indkredse og definere opgaver og ansaette omkostningerne herved.2. Inden listen med opgaver sendes til lokalgruppelederne med henblik paa officiel udtalelse, giver direktoeren lokalgruppelederne meddelelse om opgavelisterne og om, hvor store kreditter man kan paaregne, hvis man paatager sig en opgave. Parter, der oensker at udfoere en opgave boer hurtigt informere direktoeren herom, saaledes at denne i tilfaelde, hvor mere end én part giver udtryk for interesse, sammen med lokalgruppelederne kan undersoege, hvordan der bedst tages hensyn til saadanne interesser. Dette kan eventuelt ske ved at opdele opgaven i mindre dele eller ved at udfoere arbejde parallelt eller i faellesskab.3. Senest to maaneder efter, at direktoeren har modtaget listen og de tekniske beskrivelser af opgaverne, meddeler parterne, hvilke opgaver de er interesserede i, idet de fremsender en officiel skrivelse, indeholdende:a) en redegoerelse for, hvilke muligheder parten har for at opfylde specifikationerne og overholde fristerne, samt oplysning om, hvorvidt ressourcer, faciliteter og ekspertise er til stedeb) oplysning om, hvor arbejdet planlaegges udfoert. Hvor parten anvender iterative kontraheringsprocedurer, der goer det umuligt at give denne oplysning, meddeles det, hvilken type institution der forventes at ville blive involveret; den endelige meddelelse herom fremsendes, saasnart det er afgjort, hvilke institutioner der skal varetage opgavenc) en vurdering af, hvilke tekniske risici opgaven indebaerer, samt - i tilfaelde hvor denne risiko er hoej - eventuelt forslag til parallelt forloebende arbejde.4. Direktoeren - der handler paa grundlag af ovennaevnte information samt paa grundlag af de vejledende principper, der er fastlagt i bilag B, punkt 1c til aftalen og naervaerende retningslinjer - fremsaetter forslag til, hvilke opgaver der skal tildeles de enkelte lokalgrupper. Dette goer han i det arbejdsprogram, der med mellemrum skal fremsendes af direktoeren til raadet, jf. aftalens artikel 11.5. I forbindelse med indgaaelsen af de enkelte opgaveaftaler soerger direktoeren for, at ITER-kreditten ogsaa omfatter relevant arbejde, der vedroerer disse opgaver, og som er blevet igangsat af parten efter undertegnelsen af ITER EDA-aftalen og protokol 1.6. Inden for hvert opgavesystemomraade skal der vaere en passende balance i fordelingen af opgaver mellem parterne. Ved vurderingen af denne balance tages der hensyn til opgavernes kvalitative karakteristika, herunder afproevningsfaciliteternes art og det teknologiske niveau.7. Hvis en opgave ikke fremkalder nogen interessetilkendegivelser overhovedet, forsoeger direktoeren i naert samarbejdet med lokalgruppelederne at interessere mindst en part herfor. Lykkes dette ikke, kan direktoeren appellere til ITER-raadet, jf. artikel 21, stk. 1.8. For visse enkeltopgavers vedkommende - for eksempel hvor der tilsyneladende er tale om en stor teknisk risiko eller andre usikkerhedsmomenter - kan det vaere berettiget at igangsaette parallelt arbejde, eventuelt med en opdeling af tildelingen i faser.9. ITER's direktoer soerger i naert samarbejde med lokalgruppelederne for, at arbejdet, naar det skal opdeles i enkeltopgaver med henblik paa indgaaelsen af aftaler, ikke opsplittes mere end hoejst noedvendigt, saaledes at man faar en effektiv gennemfoerelse af arbejdet, og at man tager


text: hensyn til, at arbejdet skal fordeles rimeligt mellem parterne. Hver opgaveaftale skal omfatte et passende, kohaerent, selvstaendigt arbejdsomraade med veldefinerede kontakter til de oevrige omraader.10. Ved fordelingen af konstruktionsarbejdet mellem den centrale faellesgruppe og lokalgrupperne foelges generelt det princip, at den centrale faellesgruppe kun boer varetage arbejde, der med fordel kan udfoeres af en central gruppe. De samlede ITER-bevillinger til de konstruktionsopgaver, der uddeles til lokalgrupperne, kommer formentligt til at svare til omkring 500 mandaar.C. Udvaelgelseskriterier1. Interessetilkendegivelser med henblik paa udfoerelse af en bestemt opgave kommer kun i betragtning, hvis der samtidig fremsendes dokumentation for, at specifikationerne og fristerne kan overholdes, samt oplysning om, hvorvidt ressourcer, faciliteter og ekspertise er til stede.Inden der gives afslag grundet paa, at de tekniske krav ikke er opfyldt, informerer ITER's direktoer den paagaeldende lokalgruppeleder, som faar et kort tidsrum til at revidere sit forslag.2. Naar man skal foretage et valg blandt de interessetilkendegivelser, der opfylder kriterierne, baserer man sig paaa) hvor stor teknisk erfaring og kapacitet de foreslaaede institutioner harb) hvor stor en teknisk risiko den foreslaaede metode indebaererc) hvorvidt det er godtgjort, at de tekniske og ledelsesmaessige krav kan opfyldes.Andre faktorer, herunder spoergsmaalet om, hvordan man kan sikre en passende balance mellem opgaverne inden for et givet opgavesystemomraade, om hvilken prioritering parterne tillaegger arbejdet, og hvilken kvalitet den foreslaaede fremgangsmaade har, medtages i overvejelserne i passende omfang.D. MAC's rolleMAC samles saa ofte som det er noedvendigt for at sikre, at direktoerens forslag foeres ud i livet mellem moederne i raadet. Der anvendes elektroniske kommunikationsmidler og andre metoder, der sikrer, at raadet hurtigt kan godkende enstemmige henstillinger fra MAC. Andre tilfaelde kraever godkendelse fra raadet paa grundlag af de normale procedureregler.E. Utilfredsstillende udfoerelse af konstruktions- og F& U-opgaver1. Ved utilfredsstillende udfoerelse af konstruktions- og F& U-opgaver forstaas, at en lokalgruppe ikke er i stand til paa fyldestgoerende maade at gennemfoere den opgave, som den har faaet tildelt i en opgaveaftale, eller at en lokalgruppe ikke er i stand til at udfoere opgaven med en tilstraekkelig hoej standard med hensyn til konstruktionsudformning eller fagkundskab.Alle opgaveaftaler skal indeholde en standardartikel med en beskrivelse af, hvilke generelle principper der gaelder i tilfaelde af utilfredsstillende udfoerelse.2. Hvis en lokalgruppeleder konstaterer, at der er risiko for, at en tildelt opgave ikke kan udfoeres paa tilfredsstillende maade, underretter han straks direktoeren herom.3. Hvis direktoeren er af den opfattelse, at der er risiko for utilfredsstillende udfoerelse af en opgave, udsteder han en officiel »advarsel om utilfredsstillende udfoerelse« til den paagaeldende lokalgruppeleder, hvori det specificeres:- hvorfor han mener, at der er risiko for, at en opgave ikke udfoeres paa tilfredsstillende maade- hvor lang tid lokalgruppelederen har til at godtgoere over for direktoeren, at opgaven kan loeses paa tilfredsstillende maade.For saa vidt angaar opgaver, hvortil der er bevilliget 300 IUA eller derunder, kan direktoeren derefter direkte omfordele opgaven til en anden part.4. For saa vidt angaar opgaver, hvortil der er bevilliget mere end 300 IUA, sendes der en kopi af den officielle advarsel til raadet med henblik paa information.Viser det sig ved udloebet


text: af den i advarslen fastlagte frist, at det ikke kan godtgoeres, at opgaven kan loeses paa tilfredsstillende maade, sender direktoeren raadet et forslag til, hvilke skridt der boer tages med hensyn til den videre behandling af opgaven.5. I tilfaelde, hvor direktoeren paa grundlag af proceduren i punkt 4 fremsaetter forslag om, at opgaven eller dele af denne omfordeles til en anden part, skal det i det forslag, han fremsaetter over for raadet, specificeres:- hvilket arbejde der skal omfordeles, og hvilket forhold der er mellem dette og den oprindelige opgave- hvilken part arbejdet omfordeles til- hvor mange ITER-bevillinger der skal omfordeles- hvilke oplysninger og hvilket udstyr der skal stilles til raadighed af den part, der ikke har opfyldt sine forpligter, for saa vidt angaar det fuldfoerte arbejde; fortrolige forretningsoplysninger, der allerede er blevet stillet til raadighed for den centrale faellesgruppe med paalaeg om fortrolig behandling, meddeles den part, der overtager opgaven; fortrolige forretningsoplysninger, der ikke er blevet stillet til raadighed for den centrale faellesgruppe, behoever ikke meddeles til den part, der overtager arbejdet.6. I tilfaelde, hvor en opgave eller dele heraf er blevet omfordelt eller annuleret som foelge af utilfredsstillende udfoerelse, bestraeber direktoeren sig paa at tildele resterende ITER-opgaver paa en saadan maade, at princippet om, at opgaverne skal fordeles nogenlunde ligeligt, jf. bilag B, tilgodeses. I denne forbindelse maa parter, der udfoerer sine opgaver paa tilfredsstillende maade, ikke fratages arbejde.F. Genbrug af faciliteter og andre aktiver, som afsluttede opgaveaftaler resulterer iNaar direktoeren opfordrer parterne til at indsende interessetilkendegivelser, inkluderer han, naar dette er formaalstjenligt, bestemmelser for, hvordan faciliteter og andre aktiver, som afsluttede opgaveaftaler resulterer i, maa bruges inden for EDA-perioden. Specifikke artikler i opgaveaftalen skal underkastes forhandling mellem direktoeren og de(n) paagaeldende lokalgruppeleder(e).OrdforklaringFoelgende udtryk anvendes i forbindelse med udarbejdelsen af retningslinjer for gennemfoerelsen af opgaver.Opgave: Herved forstaas det arbejde, der udfoeres af den centrale faellesgruppe eller en lokalgruppe. En opgave, der tildeles en lokalgruppe, er fastlagt i en opgaveaftale. Der kan vaere flere hundrede opgaveaftaler. I en opgave, der er tildelt én enkelt lokalgruppe, kan andre lokalgrupper vaere involveret.Opgavesystemomraade: Herved forstaas en gruppe opgaver, der omfatter et naturligt ITER-system. Der kan vaere ti opgaveaftaler eller flere.Opgavetildeling: Herved forstaas den procedure, der gaelder for tildeling af opgaver til de enkelte lokalgrupper og til den centrale faellesgruppe.Opgaveaftale: Herved forstaas den kontrakt, der indeholder opgavens tekniske beskrivelse, resultaterne af opgavetildelingsproceduren, samt frister og vilkaar for gennemfoerelsen.Flertrinstildeling: Herved forstaas en metode for tildeling af opgaver, der indebaerer saa stor en teknisk kompleksitet eller saa stor en risiko, at det er berettiget at anvende en tildelingsprocedure med flere trin, dvs. hvori konceptudformning, konstruktion, udvikling og afproevning (samt andre trin) efterhaanden tildeles enten til en og samme part eller til flere parter eller til et saet parter med faldende antal, dvs. at de foerste opgaver udfoeres af flere parter, mens de paafoelgende opgaver udfoeres af faerre parter.Konstruktionsopgaver: Herved forstaas opgaver til gennemfoerelse af de konstruktionsaktiviteter (herunder baade ingenioeropgaver og fysisk konstruktion), der skal tildeles den faelles centralgruppe og lokalgrupperne, dvs. opgaver for hvilke der indgik


text: et omkostningsoverslag i det beloeb paa 250 mio. US $ i januar 1989-priser, der skoennedes noedvendigt i slutrapporten vedroerende koncept-/konstruktionsarbejdet inden for ITER (ITER Conceptual Design Activities - CDA).F& U-opgaver inden for teknologien: Herved fortsaas konstruktionsstoetteopgaver, herunder F& U inden for basisteknologi og inden for specifikke ingenioeraktiviteter, som fastlagt i ovennaevnte slutrapport. De samlede omkostninger til disse opgaver blev i naevnte rapport anslaaet til 750 mio. US $ i januar 1989 (henholdsvis 400 og 350 mio.).Arbejdsprogram: Herved forstaas det arbejdsprogram, der opstilles i artikel 11. Det har form af et dokument, der i takt med udviklingen specificeres naermere i loebet af EDA.ITER-bevillinger: Herved forstaas det beloeb, i ITER-regningsenheder (ITER Units of Account - IUA) (svarende til 1 000 US $ i januar 1989-priser), som af ITER-direktoeren tildeles til en bestemt F& U-opgave inden for konstruktion/teknologi paa det tidspunkt, hvor opgaven sendes til lokalgruppelederne med opfordring til indsendelse af interessetilkendegivelser. Dette tal kan kun aendres, hvis opgavens maalsaetning aendres. Summen af alle disse bevillinger skal saa nogenlunde svare til det overslag, der er anfoert i slutrapporten vedroerende CDA.TILLAEG 3 RETNINGSLINJER FOR UDSTATIONERINGSAFTALER a) Udstationeret personale forbliver ansat af den hidtidige arbejdsgiver, og arbejdskontrakten mellem det udstationerede personale og arbejdsgiveren gaelder fortsat under udstationeringen. Arbejdsgiveren fortsaetter med at udbetale loenninger og andre vederlag, herunder sociale udgifter, tillaeg og godtgoerelser, til det udstationerede personale som fastlagt i de love og bestemmelser, der gaelder for arbejdsgiveren.b) Er ansaettelsesvilkaarene af en saadan art, at der er indgaaet ulykkesforsikringer og andre forsikringer med henblik paa den person, der udstationeres, soerger arbejdsgiveren for, at disse forsikringer forbliver i kraft, saalaenge den paagaeldende person er udstationeret til den centrale faellesgruppe. Arbejdsgiveren giver straks meddelelse om udstationeringen til de ansvarlige tjenestegrene og forsikringsselskabet. I tilfaelde, hvor den udstationerede allerede omfattes af en forsikring, som beroeres af udstationeringen, er arbejdsgiveren ansvarlig for, at der retableres en tilsvarende forsikringsdaekning.c) Arbejdsgiverens ferieordninger, der fortsat gaelder under udstationeringen, skal meddelelse til direktoeren. I udstationeringsperioden aftales feriens placering og varighed med direktoeren, som underretter arbejdsgiveren. Arbejdsgiverens bestemmelser om sygeorlov gaelder fortsat i udstationeringsperioden, jf. litra b).d) For saa vidt angaar karrieren tager arbejdsgiveren hensyn til den arbejdsindsats, som det udstationerede personale har ydet under udstationeringen til den centrale faellesgruppe.TILLAEG 4 KONSTRUKTIONSSKITSE Raadet tog den tekniske raadgivningskomités (TAC) konstruktionsskitserapport til efterretning og fandt - ved sin tilslutning til TAC's anbefaling - at rapporten er et acceptabelt grundlag, som parterne kan benytte paa den videre vej frem mod vedtagelse af protokol 2, selv om det erkendes, at der skal arbejdes videre med de problemer i den detaljerede tekniske projektering, som TAC har paapeget.Som foelge heraf anmoder raadet direktoeren om at se naermere paa de enkelte anbefalinger i TAC-rapporten vedroerende konstruktionsskitsen.Isaer anmoder raadet - som henstillet af TAC - direktoeren og den centrale faellesgruppe (JCT) om at gennemfoere en foelsomhedsanalyse til bestemmelse af, hvordan omkostningerne kan reduceres optimalt samtidig med, at virkningerne for ydeevnemargenen bliver mindst mulig.ITER-konstruktionsskitse I. IndledningDenne rapport beskriver den konstruktionsskitse af ITER, der er udfoert i de foerste 18 maaneder af ITER EDA. Der


text: er udarbejdet et sammenhaengende design, som med passende sikkerhedsmargener tilfredsstiller de aftalte programmaessige og detaljerede tekniske maal for ITER. De anslaaede omkostninger til bygning af ITER i Basic Performance Phase er forholdsvis sammenlignelige med omkostningsskoennene i den endelige rapport om ITER CDA.Konstruktionsskitsen danner nu grundlag for viderefoerelse af den tekniske projektering, fremme af ITER-forskning og -udvikling samt tilknyttede aktiviteter inden for rammerne af ITER EDA-aftalen.II. Programmaessige og tekniske maalsaetningerDen overordnede programmaessige maalsaetning for ITER, som defineret i ITER EDA-aftalen, er at demonstrere, at fredelig udnyttelse af fusionsenergi er teknisk og videnskabelig gennemfoerlig. ITER skal naa dette maal ved at demonstrere kontrolleret antaendelse og vedvarende forbraending i deuterium-tritium-plasmaer med kontinuert forbraending som det endelige maal, ved at demonstrere teknologier, som er afgoerende for en reaktor i et integreret system, og ved at udfoere integreret afproevning af de hoejvarmeflux og nukleare komponenter, der er paakraevede for, at fusionsenergi kan udnyttes til praktiske formaal.ITER-raadet har i henhold til bestemmelserne i protokol 1 til ITER EDA-aftalen fastlagt detaljerede tekniske maalsaetninger og, hvordan man teknisk set bedst kan realisere de programmaessige maalsaetninger i praksis.Hovedkarakteristika og -parametre i konstruktionsskitsen for ITER foelger af de vedtagne programmaessige og detaljerede tekniske maalsaetninger. I beskrivelsen af de detaljerede tekniske maalsaetninger konstateres det, at to operationelle faser er noedvendige til realisering af den programmaessige maalsaetning, nemlig Basic Performance Phase og Enhanced Performance Phase. Konstruktionsskitsen specificerer konstruktionen til Basic Performance og aabner mulighed for, at der senere kan tilfoejes saadanne elementer, som maatte vaere noedvendige til at virkeliggoere maalsaetningerne for Enhanced Performance Phase.Plasmaets stoerrelse, konfiguration og praestationer i konstruktionsskitsen er fastsat saaledes, at maalsaetningen om demonstration af kontrolleret antaendelse med en induktiv puls, som under antaendte forhold har en flad kurvetop med en varighed paa omkring 1000 s, kan imoedekommes. Egenskaberne ved komponenter indvendigt i vakuumkammeret samt tokamakkens samlede stoerrelse er bestemt af denne maalsaetning og af de konstruktionsmaalsaetninger, der er fastsat for at muliggoere udfoerelse af nuklear og hoejvarmeflux afproevning af komponenter under betingelser, der er relevante for en fusionsreaktor.Konstruktionsskitsen indeholder sikkerhedsmargener og tekniske margener, som modsvarer dette store fremskridt i udviklingen af fusion.III. Hovedelementer i konstruktionsskitsenIII.1. HovedparametreHovedparametrene for konstruktionsskitsen for ITER er angivet i tabel 1.Tabel 1>TABELPOSITION>Hovedelementerne i konstruktionsskitsen er vist i tvaersnit og i tre dimensioner i figur 1 og 2.III.2. FysikgrundlagFysikstudier af plasmakernen, som bygger paa statistisk analyse samt skalering af forsoegsresultater fra foerende fusionsanlaeg, har vist, at konstruktionsskitsen giver god sikkerhed for vedvarende og kontrolleret antaendelse under en raekke forskellige betingelser og driftsscenarier. Antaendelsesdomaenet er flydende i forhold til usikkerheder i fysiske noegleomraader - opnaaelig plasmaindeslutning, plasmaets indhold af urenheder samt fjernelse af termisk helium. De overordnede maskinparametre er fastsat til de minimumsvaerdier, der er noedvendige for at opnaa en rimelig sikkerhedsmargen og for at undgaa fare for skader som foelge af plasmaustabilitet eller -sammenbrud.III.3. Superledende spoler og mekanisk strukturITER-maalsaetningerne forudsaetter brug af superledende magneter. Det overordnede magnetsystem er integreret i den mekaniske struktur for derved at minimere spaendinger under de planlagte driftsbetingelser. Systemet bestaar af 24 toroidalfelter, en central solenoide og seks eksterne poloidalfelter. De


text: toroidale er er fastgjort til den centrale solenoide for at opnaa maksimal volt-sekund (induktiv spaending gange pulsvarighed) og udbalancere de elektromekaniske kraefter. De toroidale felter er lagviklet, saa der ved hjaelp af staalpladerne mellem de enkelte ledende lag opnaas strukturel stivhed. Den centrale solenoide er ogsaa lagviklet med en tykvaegget leder, som giver den noedvendige strukturelle styrke. Det poloidale spolesystem er tilstraekkeligt fleksibelt til at imoedekomme en lang raekke plasmakonfigurationer, som kan vise sig interessante i Enhanced Performance Phase.III.4. VakuumkammeretVakuumkammeret er en dobbeltvaegget struktur fremstillet af 24 toroidalt forbundne segmenter sammensvejst mellem porte og fyldt med metalkugler og koelemiddel. Det fungerer desuden som afskaermning og indeslutning. Der er adgangsporte paa tre niveauer, oevre niveau (afskaermnings/kappekonstruktioner og udskiftning), mellemniveau (opvarmning og current drive, test af kappemoduler, fjernstyring samt diagnosticering), og nedre niveau (divertor operationer og pumpning).III.5. Foerste vaeg og afskaermningskappeDen foerste vaeg udgoer en del af en vandkoelet afskaermningskappe ved lav temperatur ( 200° C), som er udfoert af konventionelle konstruktionsmaterialer. Det primaere materiale er rustfrit staal, mens der benyttes kobber til overflader med hoej varmeflux, saa der er en god sikkerhedsmargen ved referencebelastningen af vaeggen i Basic Performance Phase. Afskaermningskappen er opdelt i separate indadvendende og udadvendende komponenter og igen opdelt toroidalt, saa der kan foretages installation og udskiftning gennem de oevre adgangsporte. Den foerste vaeg er beklaedt med et materiale med lavt massetal.Testkappemodulerne installeres gennem den oevre port. De betjenes adskilt fra afskaermningskappen og vil kunne fjernes hver for sig.Der er i konstruktionsskitsen taget hoejde for fremtidig indbygning af en formeringskappe, som kan vise sig noedvendig for maalsaetningerne i Enhanced Performance Phase. Afskaermning og kappe er begge selvbaerende uafhaengige komponenter.Figur 1>REFERENCE TIL EN FILM>METER 1. Central solenoide CS2. Poloidalfeltsspole PF23. Toroidalfeltsspole4. OEvre port aflukket5. Poloidalfeltsspole PF36. Afskaermning7. Mekanisk struktur8. Aftageligt afskaermningsmodul til fjernstyret adgang9. Aftageligt afskaermningsmodul10. Vakuumkammer11. Poloidalfeltsspole PF412. Divertor13. Poloidalfeltsspole PF514. Poloidalfeltsspole PF615. Maskinfundament16. Poloidalfeltsspole PF717. StoettecylinderFigur 2>REFERENCE TIL EN FILM>III.6. DivertorKonstruktionsskitsen involverer et avanceret divertor-koncept, i hvilken effekt overfoeres fra plasmakanten til divertor-kammerets vaeg foer den naar divertor-pladerne. Divertoren bestaar af moduler, som hver indeholder en koelet raekke af prelplader, der opfanger effekten. Det anvendte koelemiddel er foreneligt med det, der anvendes i afskaermningskappen.III.7. Opvarmning og Current DriveOmkring 50 MW ekstern opvarmning er indbefattet i konstruktionsskitsen. Designet er baseret paa hoejfrekvente ioncyklotronboelger (Ion Cyclotron Radio Frequency, ICRF), men der er tillige mulighed for andre former for opvarmning og current drive, saasom elektroncyklotronboelger og injektion af neutrale partikler. ICRF-designet er udfaerdiget saaledes, at antennen er i stand til at udsende en vandreboelge (fast wave), der saetter current drive i gang. Den totale effekt kan saettes op til 100 MW eller mere uden antenneaendringer.III.8. KryostatKryostat er en fyldt, dobbeltvaegget staalkonstruktion, som desuden virker som afskaermende komponent samt indesluttende struktur.III.9. Sikkerhed og miljoeITER-forsoegsanlaegget bliver det foerste fusionsanlaeg, der omfatter stoerre elementer af en termonuklear reaktor. ITER er designet til sikker drift samt til demonstration af fusionsenergiens sikkerheds- og miljoemaessige potentiale. Saerligt omfatter konstruktionsskitsen:- hurtig recirkulering af braendstof, saa beholdningen af tritium bliver mindst mulig- indeslutning af radioaktive materialer bag flere


text: barrierer, bl.a. kappeafskaermning, vakuumkammer og kryostat- inkorporering af fysiske og tekniske margener.Hidtidig analyse viser, at konstruktionsskitsen er i overensstemmelse med de forventede lovfaestede graenser for eksponering af befolkningen ved saavel rutinemaessig drift som ulykkestilfaelde.IV. Anslaaede omkostninger til opfoerelsenPaa baggrund af det hidtidige arbejde ansaettes omkostningerne til opfoerelse af ITER i henhold til konstruktionsskitsen til 5,6 mia. US $ (januar 1989-priser). En foreloebig specificering af omkostningerne i hovedbestanddele er angivet i tabel 2.Tabel 2>TABELPOSITION>De anslaaede omkostninger er baseret paa de specifikke forhold i designet, som tilgodeser de tekniske maalsaetninger ved Basic Performance Phase, og inkluderer ikke ITER-gruppen. Skoennet er foreloebigt paa dette tidlige stadium af projektet og vil loebende blive ajourfoert, efterhaanden som EDA-arbejdet skrider frem. Sikker omkostningsfastsaettelse kan foerst foretages, naar detailprojekteringen, herunder industrielt fastsatte omkostningsskoen, er afsluttet.


text:
 Avis juridique important
 |
 21991A1211(01)
 Rammeaftale om samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater - Ensidige erklæringer - Brevveksling
 EF-Tidende nr. L 340 af 11/12/1991 s. 0002 - 0015
 RAMMEAFTALE OM SAMARBEJDE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og De Forenede Mexicanske Stater RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERpaa den ene side, ogREGERINGEN FOR DE FORENEDE MEXICANSKE STATERpaa den anden side,SOM TAGER de traditionelle venskabsforbindelser og baand mellem De Forenede Mexicanske Stater og Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs medlemsstater i betragtning,SOM ERKENDER den faelles vilje hos De Forenede Mexicanske Stater, i det foelgende benaevnt »Mexico«, og hos Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, til at udvide og diversificere deres indbyrdes samhandel samt oege det handelsmaessige, oekonomiske, videnskabelige og tekniske samt finansielle samarbejde,SOM TAGER i betragtning, at samarbejdet i foerste raekke skal komme mennesket til gode, og at respekten for dets rettigheder derfor skal oeges,SOM FINDER, at udviklingen hos parterne og i deres forbindelser har gjort indholdet af den samarbejdsaftale, som parterne indgik i 1975, utidssvarende,SOM ERKENDER, at processen for reform og oekonomisk modernisering i Mexico har haft positive foelger for de oekonomiske og handelsmaessige forbindelser mellem parterne,SOM GLAEDER SIG OVER institutionaliseringen af dialogen mellem Rio-gruppen og Faellesskabet og dets medlemsstater, som stadfaestet ved Rom-erklaeringen af 20. december 1990,SOM ERKLAERER, at denne aftale som grundlaeggende maalsaetning har at konsolidere, udbygge og diversificere forbindelserne mellem parterne til gensidig fordel,SOM TAGER HENSYN til de erkendte forskelle i parternes oekonomiske udvikling,SOM OENSKER at bidrage til udviklingen af de internationale oekonomiske forbindelser,SOM ERKENDER betydningen af konsolideringen af det europaeiske enhedsmarked i verdenssammenhaeng,SOM ERKENDER, at Faellesskabet og dets medlemsstater laegger stor vaegt paa udviklingen af handelen og det oekonomiske samarbejde med udviklingslandene med henblik paa at bidrage til fremme og styrkelse af disses oekonomier,SOM ER OVERBEVIST OM, at reglerne og principperne i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) er af betydning for en aaben international handel i stadig udvikling, og som paa ny bekraefter deres tilsagn inden for rammerne af naevnte overenskomst,SOM TAGER HENSYN TIL den betydning, begge parter tillaegger beskyttelsen af miljoeet, og som er besluttet paa at oege bestraebelserne paa at integrere dette aspekt fuldstaendigt i al udviklingspolitik under hensyntagen til de globale og lokale aspekter heraf,SOM ER SIG BEVIDST, at det er vigtigt at goere det lettere for direkte interesserede personer og enheder, saerlig de oekonomiske beslutningstagere og deres repraesentative organisationer, at deltage i samarbejdet,HAR VEDTAGET at indgaa denne aftale og har med henblik herpaa som befuldmaegtigede udpeget:RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER:Jacques F. POOSudenrigsminister for Storhertugdoemmet Luxembourgfungerende formand for Raadet for De Europaeiske Faellesskaber;Abel MATUTESmedlem af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber;REGERINGEN FOR DE FORENEDE MEXICANSKE STATER:Fernando SOLANA MORALESudenrigsminister for De Forenede Mexicanske Stater;SOM, efter at have udvekslet deres fuldmagter og fundet dem i god og behoerig form,ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE:Artikel 1Parterne forpligter sig til at give nye impulser til deres forbindelser. Med henblik paa at virkeliggoere dette grundlaeggende maal er de besluttede paa i saerdeleshed at fremme udviklingen af deres samarbejde inden for handel, investeringer,


text: finanser og teknologi under hensyntagen til Mexicos saerlige stilling som udviklingsland.KAPITEL I OEkonomisk samarbejde Artikel 21. De kontraherende parter, som tager hensyn til deres gensidige interesser og til deres oekonomiske maalsaetninger paa mellemlang og lang sigt, forpligter sig til at udvikle et saa bredt oekonomisk samarbejde som muligt. Maalsaetningerne for dette samarbejde er navnlig:a) generelt at styrke og diversificere deres gensidige oekonomiske forbindelserb) at bidrage til udvikling af deres respektive oekonomier paa et varigt grundlag og til hoejnelse af deres respektive levestandarderc) at skabe nye forsyningskilder og nye markederd) at fremme investerings- og teknologistroemmenee) at udvide samarbejdet mellem oekonomiske beslutningstagere, saerlig smaa og mellemstore virksomhederf) at skabe gunstige betingelser for at hoejne beskaeftigelsesniveauetg) at beskytte og forbedre miljoeeth) at anspore til foranstaltninger til fremme af udviklingen i landdistrikteri) at tilskynde til videnskabelige og tekniske fremskridt.2. De kontraherende parter fastlaegger med henblik herpaa efter faelles overenskomst og i gensidig interesse samt under hensyntagen til hver parts egne muligheder omraaderne for deres oekonomiske samarbejde uden paa forhaand at udelukke noget omraade. Samarbejdet skal isaer foregaa paa foelgende omraader:a) industrib) intellektuel og industriel ejendomsret, kvalitetsnormer og -standarderc) teknologioverfoerseld) agroindustrie) fiskeopdraet og fiskerif) energiplanlaegning og rationel energiudnyttelseg) miljoebeskyttelseh) forvaltning af naturressourcernei) tjenesteydelser, herunder finansielle tjenesteydelser, turisme, transport, telekommunikation og datamatikj) informationsudveksling om monetaere spoergsmaal.3. Med henblik paa at virkeliggoere maalsaetningerne for det oekonomiske samarbejde bestraeber de kontraherende parter sig paa i overensstemmelse med deres respektive lovgivninger bl.a. at fremme foelgende aktiviteter:a) intensivering af kontakterne mellem parterne bl.a. gennem tilrettelaeggelse af konferencer, seminarer, handelsmissioner, »business weeks«, generelle og sektorspecifikke messer og sonderende moeder med henblik paa at oege handels- og investeringsstroemmeneb) faelles deltagelse for virksomheder fra Faellesskabet i messer og udstillinger i Mexico og omvendtc) faglig bistand, saerlig ved udsendelse af eksperter og gennemfoerelse af specifikke undersoegelserd) oprettelse af joint venturese) samarbejde mellem finansielle institutionerf) udveksling af relevant information, saerlig adgang til bestaaende eller kommende databankerg) oprettelse af et netvaerk for oekonomiske beslutningstagere, saerlig inden for industrien.Samarbejde mellem finansielle institutioner Artikel 3De kontraherende parter bestraeber sig paa i takt med deres behov og inden for rammerne af deres respektive programmer og lovgivninger at anspore til samarbejde mellem finansielle institutioner paa grundlag af foranstaltninger, der kan fremme:- udvekslingen af information og erfaringer paa omraader af faelles interesse. Denne form for samarbejde skal bl.a. ske ved afholdelse af seminarer, konferencer og »workshops«- udveksling af eksperter- faglig bistand- udveksling af oplysninger inden for statistik og metodologi.Artikel 4I betragtning af maalsaetningerne for det oekonomiske samarbejde bestraeber de kontraherende parter sig i overensstemmelse med deres respektive lovgivninger paa at fremme indgaaelsen af dobbeltbeskatningsaftaler mellem Faellesskabets medlemsstater og Mexico samt paa at lette udvekslingen af oplysninger paa omraadet.Industrisamarbejde Artikel 5De kontraherende parter virker for fremme af udvidelse og diversificering af Mexicos produktionsapparat inden for industri og tjenesteydelser ved saerligt at rette deres samarbejdsforanstaltninger mod smaa og mellemstore virksomheder og fremme aktioner, der sigter paa at lette disses adgang til kapital, markeder og egnet teknologi, samt mod joint ventures, der specielt oprettes med henblik paa afsaetning mellem parterne og paa tredjelandes markeder.I


text: denne forbindelse ansporer parterne inden for rammerne af deres respektive kompetence til projekter og foranstaltninger, som kan fremme samarbejdet mellem virksomhedsledere i form af joint ventures, underaftaler, teknologioverfoersel, licenser, anvendt forskning og franchiser.Investeringer Artikel 6Med henblik paa at virkeliggoere denne aftales maalsaetninger er de kontraherende parter enige om saa vidt muligt at skabe egnede midler til at udvikle og opretholde et gunstigt, forudsigeligt og stabilt investeringsklima. De kontraherende parter bekraefter, at private investorer fra hver af parterne skal deltage aktivt i den anden parts udvikling med henblik paa at oege det gensidige oekonomiske samvirke. I denne forbindelse forpligter parterne sig til inden for rammerne af deres kompetence og i overensstemmelse med deres respektive love, forskrifter og politikker at undersoege muligheden for at ivaerksaette foranstaltninger og ordninger til forbedring af klimaet for saadanne investeringer i overensstemmelse med retningslinjerne i punkt 38 i Rom-erklaeringen vedroerende forbindelserne mellem Det Europaeiske Faellesskab og dets medlemsstater og landene i Rio-gruppen, som det er tilfaeldet med dobbeltbeskatningsaftalerne.De kontraherende parter bestraeber sig paa at anspore til ordninger og foranstaltninger til fremme af investeringer med henblik paa at identificere nye muligheder, fremme deres virkeliggoerelse og samarbejde om afholdelse af investeringsfremmende arrangementer, herunder seminarer, udstillinger og handelsmissioner, samt om at saette de oekonomiske beslutningstagere i stand til at ivaerksaette investeringsprojekter.Artikel 7De kontraherende parter yder inden for rammerne af deres respektive kompetence, politikker og ansvar den noedvendige finansielle stoette og faglige bistand til gennemfoerelse af faelles investeringer af gensidig interesse, saerlig mellem begge parters smaa og mellemstore virksomheder.Teknologisk udvikling og intellektuel ejendomsret Artikel 8Med henblik paa at sikre et effektivt samarbejde mellem virksomheder i Mexico og i Faellesskabet inden for teknologioverfoersel, tilladelse til udnyttelse af intellektuel ejendomsret, herunder industriel ejendomsret, faelles investeringer og finansiering med risikovillig kapital, er parterne enige om:- at identificere, i hvilke industribrancher eller -sektorer samarbejdet skal koncentreres, samt hvilke ordninger der skal fremme et industrisamarbejde med vaegten saerlig lagt paa teknologi- at samarbejde om at fremme tilvejebringelsen af finansieringsmidler til stoette af faelles projekter mellem virksomheder i Mexico og i Faellesskabet, som sigter paa industriel anvendelse af ny teknologisk viden- at stoette uddannelse af menneskelige ressourcer inden for teknologisk forskning- at fremme innovation gennem udveksling af oplysninger vedroerende programmer, som hver af parterne gennemfoerer med henblik herpaa, regelmaessig udveksling af erfaringer om forvaltningen af de til dette formaal indfoerte programmer, samt ophold for tjenestemaend fra de to parter, som varetager opgaver til fremme af innovation i institutioner i Mexico og i Faellesskabet.Artikel 9De kontraherende parter forpligter sig til inden for rammerne af deres respektive love, forskrifter og politikker at sikre passende og effektiv beskyttelse samt styrkelse af den intellektuelle ejendomsret, herunder kommerciel og industriel ejendomsret, ophavsret og oprindelsesbetegnelser. De er tillige enige om at fremme indgaaelsen af aftaler paa disse omraader og i videst muligt omfang lette adgangen til databanker og -baser.Samarbejde vedroerende standarder Artikel 10Uden at dette beroerer parternes internationale forpligtelser, traeffer de kontraherende parter inden for rammerne af deres kompetence og i overensstemmelse med deres respektive lovgivninger foranstaltninger til at nedbringe forskellene inden for


text: metrologi, standardisering og certificering ved at fremme anvendelsen af kompatible standarder og certificeringssystemer. Med dette maal for oeje fremmer de i saerdeleshed:- samvirke mellem eksperter med henblik paa at lette udvekslingen af information og undersoegelser vedroerende metrologi, standardisering, kontrol, kvalitetsforbedring og -certificering- udvekslinger, kontakter mellem specialiserede organer og institutioner paa disse omraader- foranstaltninger med henblik paa gensidig anerkendelse af kalibreringssystemer og kvalitetscertificering og standardaekvivalens paa regulerede omraader- udveksling af oplysninger og kontakter om emner af faelles interesse saerlig vedroerende sundhedsmaessige, oekologiske og sikkerhedsmaessige krav, handelsinformation, samt teknikker vedroerende standarder, kvalitetscertificering og praksis i relation til handelen inden for Faellesskabet- udvikling af faglig bistand inden for metrologi og moensterkalibrering samt programmer for fremme af kvaliteten- afholdelse af konsultationer for at sikre, at standarderne ikke udgoer nogen unoedvendig handelshindring.KAPITEL II Handelssamarbejde Artikel 11De kontraherende parter indroemmer i deres handelssamkvem mestbegunstigelsesbehandling i overensstemmelse med bestemmelserne i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT).Parterne bekraefter deres vilje til at gennemfoere deres samhandel i overensstemmelse med naevnte overenskomst.Udvidelse af handelen Artikel 12De kontraherende parter erklaerer deres faelles interesse i at styrke deres handelsforbindelser og forpligter sig til inden for rammerne af deres gaeldende lovgivning at fremme udviklingen og diversificeringen af deres bilaterale handel.Med henblik herpaa forpligter parterne sig til at udveksle saa detaljerede oplysninger som muligt.Artikel 13De kontraherende parter er enige om at fremme udvekslingen af oplysninger og at afholde konsultationer om tariffer, sundhedsmaessige og tekniske krav, handelslovgivning og handelsrelateret praksis samt om eventuel antidumpingtold og udligningstold.Artikel 14Uden at dette beroerer parternes rettigheder og forpligtelser inden for rammerne af GATT, forpligter de kontraherende parter sig til at konsultere hinanden om enhver tvist, som maatte opstaa paa handelsomraadet.Konsultationer af denne art skal finde sted hurtigst muligt efter, at en af parterne har anmodet herom. Den kontraherende part, som foreslaar konsultationen, stiller alle de oplysninger til raadighed for den anden part, som er noedvendige for, at der kan foretages en indgaaende analyse af situationen.Ved disse konsultationer bestraeber parterne sig paa at bilaegge handelstvisten saa hurtigt om muligt.Artikel 15Saafremt der i samhandelen mellem de kontraherende parter fremsaettes paastand om dumping eller subsidier, som foranlediger de kompetente myndigheder til at foretage en undersoegelse, forpligter de kontraherende parter sig til at undersoege den anden parts anbringender vedroerende det paagaeldende tilfaelde.De kontraherende parters kompetente myndigheder underretter paa anmodning af de beroerte parter disse om de faktiske omstaendigheder og saerlige betragtninger, paa grundlag af hvilke der traeffes en beslutning. Disse oplysninger skal stilles til raadighed, inden undersoegelsen afsluttes og i tilstraekkelig god tid til, at de beroerte parter kan forsvare deres interesser.Inden der anvendes endelig antidumping- eller udligningstold, bestraeber de kontraherende parter sig i stoerst muligt omfang paa at finde en konstruktiv loesning paa problemet.Artikel 16De kontraherende parter er enige om at fremme kontakterne og samarbejdet mellem deres oekonomiske beslutningstagere og deres institutioner med henblik paa at gennemfoere konkrete projekter for oekonomisk samarbejde, der kan bidrage til udviklingen og diversificeringen af deres samhandel.Parterne erkender betydningen af den rolle, virksomhedsorganer saasom Virksomhedsraadet Mexico-Det Europaeiske Faellesskab spiller i forbindelse med forslag til diversificering


text: og udvidelse af de bilaterale forbindelser, og de bekraefter paa ny deres interesse i at stoette saadanne organers arbejde.Artikel 171. Med henblik paa at sikre et mere dynamisk handelssamarbejde forpligter de kontraherende parter sig bl.a. til foelgende:- at fremme moeder, udvekslinger og kontakter mellem virksomheder fra begge parter med det formaal at indkredse varer, som vil kunne afsaettes paa den anden kontraherende parts marked- at fremme samarbejdet mellem deres respektive toldmyndigheder, ogsaa hvad angaar erhvervsuddannelse, forenkling af procedurer og opsporing af tilfaelde af overtraedelse af toldbestemmelserne- at fremme og stoette handelsfremmende foranstaltninger, saasom seminarer, symposier, handels- og industrimesser og -udstillinger, handelsmissioner, gensidige besoeg, »business-weeks« og andre arrangementer- at stoette deres respektive organisationer og virksomheder i gensidigt fordelagtige transaktioner.2. Naar de kompetente myndigheder fra begge parter finder det hensigtsmaessigt, kan Faellesskabet finansielt stoette nogle af de handelsfremmende foranstaltninger, der er omhandlet i denne artikel, herunder gennemfoerelse af markedsundersoegelser for varer af interesse for Mexico.Midlertidig indfoersel af varer Artikel 18De kontraherende parter forpligter sig til at overveje told- og afgiftsfritagelse ved midlertidig indfoersel paa deres omraade af varer, som er genstand for internationale overenskomster paa omraadet.KAPITEL III Videnskabeligt og teknologisk samarbejde Artikel 19De kontraherende parter forpligter sig til under hensyntagen til den faelles interesse og maalsaetningerne for deres videnskabspolitik at fremme et videnskabeligt og teknologisk samarbejde, som bl.a. skal bidrage til at fremme udvekslingen af videnskabsmaend mellem Mexico og Faellesskabets medlemsstater med henblik paa at etablere varige forbindelser mellem begge parters videnskabelige kredse, til at styrke forskningskapaciteten, stimulere teknologisk innovation, fremme teknologioverfoersel og begunstige associering af forskningscentre.Artikel 20Med henblik paa udvikling af det videnskabelige og teknologiske samarbejde fastlaegger de kontraherende parter i faellesskab sektorer af faelles interesse, idet vaegten saerlig laegges paa bl.a. foelgende omraader: forbedring af befolkningens livskvalitet, miljoespoergsmaal og beskyttelse af naturressourcerne, bioteknologi inden for medicin og landbrug samt nye materialer.Artikel 21For at omsaette de fastlagte maalsaetninger i praksis fremmer og stimulerer de kontraherende parter blandt andre aktiviteter uddannelse af menneskelige ressourcer paa hoejt niveau, gennemfoerelse af faelles forskningsprojekter, udveksling af videnskabelig information ved hjaelp af seminarer, »work-shops«, kongresser og arbejdsmoeder mellem begge parters videnskabelige kredse. Disse aktioner kan gennemfoeres af institutioner, organer og virksomheder af offentlig eller privat karakter.Artikel 22Samarbejdet om hoejteknologiprojekter fastsaetter i saerdeleshed hver enkel aktions form og de dertil noedvendige midler samt maalsaetningerne og det videnskabelige og teknologiske indhold, bestemmelser vedroerende det tekniske personales mobilitet og deltagelse af repraesentanter fra begge parter.De kontraherende parter forpligter sig til at fastlaegge passende procedurer til at sikre deres videnskabsmaends og forskningscentres stoerst mulige deltagelse i det faelles samarbejde.KAPITEL IV ANDRE SAMARBEJDSOMRAADER Samarbejde inden for landbrug og udvikling af landdistrikter Artikel 23De kontraherende parter etablerer et samarbejde inden for landbrug, skovbrug og agroindustri.1. Med henblik herpaa undersoeger de i god samarbejdsaand og velvilligt samt under hensyntagen til begge parters lovgivning paa omraadet:a) mulighederne for at udvikle samhandelen med landbrugsprodukter, skovbrugsprodukter og varer fra agroindustrienb) sundhedsmaessige, fytosanitaere og miljoemaessige foranstaltninger samt deres foelger, saaledes at de ikke griber ind i handelen.2. De kontraherende parter bestraeber sig tillige paa at gennemfoere foranstaltninger,


text: som kan anspore til samarbejde inden for:a) udvikling af det mexicanske landbrug i almindelighedb) beskyttelse og udvikling af skovressourcerne, saerlig de tropiske skovec) miljoeet i landbruget og i landdistrikterd) videnskabelig uddannelse og landbrugsteknologie) landbrugsforskningf) kontakter mellem begge parters landbrugsproducenter med henblik paa at lette handelstransaktioner og investeringerg) landbrugsstatistik.Fiskerisamarbejde Artikel 24De kontraherende parter erkender betydningen af en tilnaermelse af deres respektive interesser inden for fiskeri, og de vil bestraebe sig paa at styrke og udvikle fiskerisamarbejdet gennem udarbejdelse og gennemfoerelse af specifikke programmer, som omfatter de oekonomiske, handelsmaessige samt videnskabelige og tekniske aspekter af fiskeriet. De fremmer tillige deres private sektorers faelles deltagelse i udviklingen af fiskeriet.Ivaerksaettelsen af specifikke samarbejdsprogrammer som led i denne aftale udelukker ikke muligheden for samarbejde med andre organer paa fiskeriomraadet.Samarbejde paa mineomraadet Artikel 25De kontraherende parter er enige om at fremme et samarbejde inden for minesektoren, hovedsagelig ved gennemfoerelse af foranstaltninger, som sigter paa:- at fremme deltagelse af virksomheder fra Faellesskabets medlemsstater i efterforskning, udvinding og udnyttelse af mexicanske mineraler i overensstemmelse med den gaeldende lovgivning i Mexico- at udvikle aktiviteter til fremme af mindre og mellemstor mineindustri- at udveksle erfaringer og teknologi vedroerende efterforskning og udvinding samt foretage faelles undersoegelser til fremme af mulighederne for teknologisk udvikling.Samarbejde inden for informationsteknologi og telekommunikation Artikel 26De kontraherende parter konstaterer, at informationsteknologi og telekommunikation udgoer en af noeglesektorerne i det moderne samfund og er af vital betydning for dets oekonomiske og sociale udvikling.De erklaerer sig rede til at anspore til samarbejde paa omraader af faelles interesse, saerlig inden for:- standardisering, overensstemmelsesafproevning og certificering inden for informationsteknologi og telekommunikation- telekommunikation paa landjorden og i rummet, saasom transportnet, satellitter, optiske fibre, ISDN, datatransmission, telefonsystemer i landomraader og mobiltelefoner- elektronik og mikroelektronik- information og automation- hoejoploesningsfjernsyn- forskning og udvikling af ny informationsteknologi og telekommunikation.Samarbejdet gennemfoeres i saerdeleshed ved:- samarbejde mellem eksperter- ekspertundersoegelser, studier og udveksling af information- uddannelse af videnskabeligt og teknisk personale- udformning og gennemfoerelse af projekter af gensidig interesse- fremme af investeringer og saminvesteringer- fremme af faelles projekter for forskning og udvikling og oprettelse af informationsnet og databanker mellem universiteter, forskningscentre, proevelaboratorier, virksomheder og operatoerer af offentlige eller private net i Faellesskabet og i Mexico.Parterne er enige om at anspore til udvikling af samarbejdet inden for rumforskning og -udvikling samt inden for de nye generationer af mexicanske satellitter og forsoegssatellitter i lav bane.Parterne fastlaegger ad hoc-ordninger for ivaerksaettelse af dette samarbejde.Der goeres med hensyn til investeringsfremme en saerlig indsats vedroerende information og konsultation.Samarbejde paa transportomraadet Artikel 271. De kontraherende parter erkender transportens betydning for den oekonomiske udvikling og for en intensivering af samhandelen, og de fastlaegger de noedvendige midler til udvikling af samarbejdet paa dette omraade.2. Hvad angaar luft-, vej- og jernbanetransport samt infrastruktur retter samarbejdet sig hovedsagelig imod:a) udveksling af information om de respektive politikker og emner af gensidig interesseb) programmer for oekonomisk, juridisk og teknisk uddannelse rettet imod de oekonomiske beslutningstagere og de ansvarlige for de offentlige administrationerc) faglig bistand, saerlig i forbindelse med programmer for modernisering af infrastrukturer, fornyelse af det rullende materiel og indfoerelse af


text: kombineret og multimodal teknologi.Samarbejde inden for folkesundhed Artikel 28De kontraherende parter er enige om at samarbejde inden for folkesundhed med henblik paa at haeve levestandarden og oege livskvaliteten, saerlig hos de mest udsatte befolkningsgrupper. For at virkeliggoere dette maal forpligter parterne sig til at udvikle faelles forskning, teknologioverfoersel, udveksling af erfaringer og faglig bistand, saerlig omfattende foranstaltninger i tilslutning til:- forvaltning og administration af de kompetente tjenester- afholdelse af videnskabelige moeder og udveksling af specialister- udvikling af erhvervsuddannelsesprogrammer- programmer og projekter for forbedring af sundhedsforholdene og social velfaerd i by- og landomraader.Samarbejde om bekaempelsen af narkotikamisbrug Artikel 291. De kontraherende parter forpligter sig til i overensstemmelse med deres respektive lovgivning at samordne og intensivere deres bestraebelser for at modvirke og reducere produktion af, ulovlig handel med og misbrug af narkotika.2. Dette samarbejde omfatter bl.a.:- projekter vedroerende stofmisbrugeres uddannelse, sundhed og rehabilitering, herunder deres genindpasning i arbejds- og samfundslivet- forskningsprogrammer og -projekter- foranstaltninger til at skabe alternative erhvervsmuligheder- udveksling af al relevant information, herunder foranstaltninger vedroerende hvidvaskning af penge.3. Offentlige og private institutioner, nationale, regionale og internationale organisationer kan deltage i finansieringen af naevnte aktioner i samraad med Mexicos regering og Faellesskabets og dets medlemsstaters kompetente instanser.Samarbejde paa energiomraadet Artikel 30De kontraherende parter erkender energisektorens betydning for den oekonomiske og sociale udvikling og er rede til at styrke samarbejdet om energibesparelser og effektiv energiudnyttelse. Dette samarbejde omfatter bl.a. en evaluering af alternative energikilders energipotentiel og anvendelse af teknologi til energibesparelser i industriprocesserne.For at virkeliggoere disse maalsaetninger er parterne enige om at fremme:- gennemfoerelsen af faelles studier og forskning- kontakterne mellem ansvarlige for energiplanlaegning- gennemfoerelsen af programmer og projekter paa omraadet.Samarbejde paa miljoeomraadet Artikel 311. De kontraherende parter forpligter sig til at etablere et samarbejde om miljoebeskyttelse og -forbedring i relation til problemer som foelge af vand-, jord- og luftforurening, erosion, oerkendannelse, afskovning og overdreven udnyttelse af naturressourcerne, bykoncentration, samt om produktiv beskyttelse af flora og fauna i skove og i vand.2. Med henblik herpaa bestraeber parterne sig paa at samarbejde om miljoeforanstaltninger, der saerlig er rettet mod:a) oprettelse og udbredelse af offentlige og private miljoestrukturerb) udbygning af lovgivningen samt udformning af standarder og modellerc) forskning, uddannelse, information og bevidstgoerelse af offentlighedend) gennemfoerelse af undersoegelser og projekter og ydelse af faglig bistande) tilrettelaeggelse af moeder, seminarer, »work-shops«, konferencer, besoeg af tjenestemaend, eksperter, teknikere, virksomhedsledere og andre personer med hverv paa miljoeomraadetf) udveksling af information og erfaringer vedroerende bredere globale miljoeanliggenderg) faelles programmer og projekter til undersoegelse og forskning vedroerende miljoekatastrofer og forebyggelse heraf.3. Parterne er enige om at udvikle et samarbejde om alle aspekter af vandspoergsmaal, herunder meteorologi og klimatologi samt forskning og udvikling af teknologi, forvaltning, udnyttelse og bevarelse af vandressourcerne.Samarbejde paa turistomraadet Artikel 32De kontraherende parter fremmer i overensstemmelse med deres respektive lovgivninger udviklingen af turistsamarbejdet ved hjaelp af specifikke foranstaltninger, hvoriblandt kan naevnes:- udveksling af tjenestemaend og eksperter inden for turisme samt turistinformation og -statistikker og teknologioverfoersel- udvikling af aktiviteter, der kan stimulere turiststroemmen- ansporing til uddannelsesaktioner, saerlig med henblik paa at stoette hoteldrift og -administration- faelles deltagelse i


text: messer og udstillinger, der sigter paa at oege turiststroemmene.Samarbejde paa det sociale omraade og om udviklingsplanlaegning Artikel 331. Faellesskabet er indforstaaet med at stoette foranstaltninger til udvikling af samarbejdet om oekonomisk og social planlaegning, saerlig hvad angaar udveksling af information og viden om metoder, udarbejdelse og gennemfoerelse af saerlige programmer paa omraadet. Denne form for samarbejde gennemfoeres hovedsagelig ved:a) udveksling af informationb) gensidige besoeg og udveksling af eksperterc) tilrettelaeggelse af seminarer, symposier og konferencerd) faglig bistand til de sociale tjenesters administratione) ikke-statslige organisationers aktiviteter til supplering af offentlige foranstaltninger paa omraadet.2. De kontraherende parter er enige om at uddybe undersoegelsen af programmer og projekter vedroerende social udvikling til imoedekommelse af de mest ugunstigt stillede befolkningsgruppers behov. Denne form for samarbejde omfatter i saerdeleshed foranstaltninger til bekaempelse af udtalt fattigdom og til skabelse af nye arbejdspladser.Samarbejde vedroerende den offentlige administration Artikel 34De kontraherende parter samarbejder om administrative spoergsmaal og institutionel organisation paa nationalt, regionalt og kommunalt plan.Til virkeliggoerelse af disse maalsaetninger forpligter de kontraherende parter sig til:- at fremme moeder, besoeg, udveksling af information og teknologi, seminarer og kurser for uddannelse af tjenestemaend og ansatte i de nationale, statslige og kommunale administrationer- udveksling af information om programmer, som skal oege naevnte administrationers effektivitet.Samarbejde inden for information, kommunikation og kultur Artikel 35De kontraherende parter forpligter sig til at gennemfoere faelles foranstaltninger inden for information og kommunikation med henblik paa at fremme de bestaaende kulturelle forbindelser mellem parterne.Disse foranstaltninger tager navnlig form af:- udveksling af oplysninger om emner af gensidig interesse vedroerende kultur og information- forundersoegelser og faglig bistand med henblik paa bevarelse af kulturarven- tilrettelaeggelse af kulturarrangementer- kulturudveksling- udveksling af akademikere- oversaettelse af litteraere vaerker.Uddannelse Artikel 36De kontraherende parter ivaerksaetter saerlige uddannelsesprogrammer paa omraader af gensidig interesse. I samarbejdsforanstaltningerne paa uddannelsesomraadet tages der hensyn til de teknologiske nyskabelser paa omraadet.De kontraherende parter er enige om at gennemfoere de noedvendige foranstaltninger til fremme af uddannelsen inden for tekniske og erhvervsfaglige discipliner, idet vaegten laegges paa foranstaltninger med en hoej multiplikatorvirkning, som retter sig mod paedagoger og ledende personale, som allerede har lederansvar i offentlige og private virksomheder, administrationen og de offentlige tjenester og oekonomiske organisationer. Samarbejdet gennemfoeres paa grundlag af konkrete programmer for udveksling af eksperter, viden og teknikker mellem mexicanske og europaeiske uddannelsesinstitutter, saerlig inden for tekniske, videnskabelige og erhvervsfaglige discipliner.Regionalt samarbejde Artikel 37De kontraherende parter fremmer gennemfoerelsen af foranstaltninger, der sigter paa at udvikle samarbejdet med tredjelande som led i aftaler, i hvilke disse er part. Der gives navnlig fortrinsstilling til foranstaltninger, som sigter paa:- at fremme den mellemregionale handel- at udvikle det regionale samarbejde paa miljoeomraadet- at styrke de regionale institutioner og stoette ivaerksaettelsen af faelles politikker og aktiviteter- at fremme udviklingen af regional kommunikation.Midler til gennemfoerelsen af samarbejdet Artikel 38Med henblik paa at lette virkeliggoerelsen af maalsaetningerne for samarbejdet i henhold til denne aftale bringer de kontraherende parter efter evne og gennem de respektive mekanismer passende midler, herunder finansielle midler, i anvendelse.KAPITEL V Blandet kommission Artikel 391. De kontraherende parter nedsaetter som led i denne aftale en blandet kommission


text: bestaaende dels af repraesentanter for Faellesskabet dels af repraesentanter for Mexico.2. Den blandede kommission har til opgave:a) at overvaage, at denne aftale fungerer tilfredsstillendeb) at aftale og koordinere aktiviteter, projekter og konkrete aktioner i relation til denne aftales maalsaetninger, og foreslaa de noedvendige midler til deres gennemfoerelsec) at undersoege udviklingen i samhandelen og samarbejdet mellem parterned) at fremsaette henstillinger med henblik paa at fremme samhandelen og intensivere og diversificere samarbejdete) at soege egnede midler til at imoedegaa vanskeligheder, som kan opstaa paa de af aftalen omfattede omraaderf) at fremme og sikre opfoelgning af arbejdet i virksomhedsraadet og andre organer, som vil kunne bidrage til udvidelsen af de gensidige forbindelser.3. Den blandede kommission kan nedsaette saerlige underkommissioner og arbejdsgrupper til at bistaa sig ved udfoerelsen af sine opgaver; disse underkommissioner og arbejdsgrupper aflaegger detaljerede rapporter om deres aktiviteter, hver gang den blandede kommission traeder sammen.4. Den blandede kommission traeder sammen mindst en gang om aaret, skiftevis i Mexico og i Bruxelles. Der kan efter faelles overenskomst indkaldes til ekstraordinaere moeder paa anmodning af en af de kontraherende parter. Parterne varetager paa skift formandskabet i den blandede kommission.5. Dagsordenen for moederne i den blandede kommission fastsaettes efter faelles overenskomst.KAPITEL VI AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Andre aftaler Artikel 401. Med forbehold af bestemmelserne i Traktaterne om Oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber beroerer denne aftale og enhver foranstaltning i henhold til den paa ingen maade Faellesskabets medlemsstaters kompetence til at gennemfoere bilaterale aktioner med Mexico inden for rammerne af det oekonomiske samarbejde med dette land og til eventuelt at indgaa nye aftaler om oekonomisk samarbejde med Mexico.2. Med forbehold af bestemmelserne i stk. 1 vedroerende det oekonomiske samarbejde erstatter bestemmelserne i denne aftale de bestemmelser i aftalerne mellem Faellesskabets medlemsstater og Mexico, som er uforenelige eller identiske med dem.Territorial anvendelse Artikel 41Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i naevnte Traktat, og paa den anden side for Mexicos omraade.Bilag Artikel 42Bilagene udgoer en integrerende del af denne aftale.Ikrafttraeden og stiltiende forlaengelse Artikel 43Denne aftale traeder i kraft paa den foerste dag i maaneden efter den dato, paa hvilken de kontraherende parter har givet hinanden notifikation om afslutningen af de procedurer, som er noedvendige i saa henseende, og den indgaas for en periode paa fem aar. Aftalen forlaenges stiltiende fra aar til aar, medmindre en af de kontraherende parter opsiger den skriftligt seks maaneder inden dens udloeb.Gyldige tekster Artikel 44Denne aftale er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.Udviklingsklausul Artikel 451. De kontraherende parter kan efter faelles overenskomst udvide denne aftale med henblik paa at oege samarbejdet og traeffe andre foranstaltninger paa grundlag af aftaler om specifikke sektorer eller aktiviteter.2. Som led i anvendelsen af denne aftale kan hver af parterne fremsaette forslag til udvidelse af omraadet for det gensidige samarbejde under hensyntagen til erfaringerne fra aftalens anvendelse.En fe de


text: lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo marco.Til bekraeftelse heraf har undertegnede befuldmaegtigede underskrevet denne rammeaftale.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmaechtigten ihre Unterschriften unter dieses Rahmenabkommen gesetzt.AAssò ðssóôùóç ôùí áíùôÝñù, ïé õðïãaaãñáììÝíïé ðëçñaaîïýóéïé Ýèaaóáí ôéò õðïãñáoeÝò ôïõò óôçí ðáñïýóá óõìoeùíssáðëássóéï.In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Framework Agreement.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord-cadre.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo quadro.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Kaderovereenkomst hebben gesteld.Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo-quadro.Hecho en Luxemburgo, el veintiseis de abril de mil novecientos noventa y uno.Udfaerdiget i Luxembourg, den seksogtyvende april nitten hundrede og enoghalvfems.Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten April neunzehnhunderteinundneunzig.éAAãéíaa óôï Ëïõîaaìâïýñãï, óôéò aassêïóé Ýîé Áðñéëssïõ ÷ssëéá aaííéáêueóéá aaíaaíÞíôá Ýíá.Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-one.Fait à Luxembourg, le vingt-six avril mil neuf cent quatre-vingt-onze.Fatto a Lussemburgo, addì ventisei aprile millenovecentonovantuno.Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste april negentienhonderd een-en-negentig.Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Abril de mil novecentos e noventa e um.Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Raadet for De Europaeiske FaellesskaberFuer den Rat der Europaeischen GemeinschaftenÃéá ôï Óõìâïýëéï ôùí AAõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùíFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades EuropeiasPor el Gobierno de los Estados Unidos MexicanosFor regeringen for De Forenede Mexicanske StaterFuer die Regierung der Vereinigten Mexikanischen StaatenÃéá ôçí ÊõâÝñíçóç ôùí ÇíùìÝíùí Ðïëéôaaéþí ôïõ ÌaaîéêïýFor the Government of the United Mexican StatesPour le Gouvernement des États-Unis mexicainsPer il governo degli Stati Uniti del MessicoVoor de Regering van de Verenigde Mexicaanse StatenPelo Governo dos Estados Unidos MexicanosBILAG I ENSIDIG ERKLAERING FRA FAELLESSKABET OM PASSIV FORAEDLING Faellesskabet ivaerksaetter informationsaktioner til fordel for mexicanske administratorer og potentielle brugere med henblik paa at saette disse i stand til bedst muligt at udnytte de muligheder, som Faellesskabets forskrifter vedroerende passiv foraedling byder paa, dvs. vedroerende eksport af varer fra Faellesskabet med henblik paa genindfoersel i Faellesskabet fra Mexico efter forarbejdning, bearbejdning eller reparation.BILAG II ENSIDIG ERKLAERING FRA FAELLESSKABET OM GSP Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab bekraefter den betydning, den generelle praeferenceordning (som Faellesskabet har indfoert i overensstemmelse med resolution nr. 21 (II) fra De Forenede Nationers Anden Konference om Handel og Udvikling) har for udviklingslandenes handel.Med henblik paa at saette Mexico i stand til bedst muligt at drage fordel af praeferencearrangementet forpligter Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab sig til at undersoege mexicanske forslag med henblik paa at fastlaegge retningslinjer, som saetter Mexico i stand til bedst muligt at udnytte de muligheder, som naevnte ordning byder paa.Faellesskabet tilrettelaegger uddannelsesseminarer vedroerende mexicanske administratorers og brugeres anvendelse af den generelle praeferenceordning for derved at saette dem i stand til at drage stoerst mulig fordel af ordningen.BILAG III BREVVEKSLING VEDROERENDE SOETRANSPORT Brev nr. 1Hr. . . . .


text: . .Vi anmoder Dem venligst om at bekraefte, at Deres regering er indforstaaet med foelgende:Ved undertegnelsen af samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Mexico forpligtede parterne sig til at soege spoergsmaal vedroerende soetransport behandlet paa passende maade, saerlig naar soetransport kunne give anledning til hindringer for udvikling af samhandelen. I denne forbindelse skal der soeges gensidigt tilfredsstillende loesninger under overholdelse af princippet om fri og redelig konkurrence paa et kommercielt grundlag.Det blev tillige aftalt, at disse spoergsmaal ogsaa skulle behandles paa moeder i den blandede kommission.Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om vor mest udmaerkede hoejagtelse.Paa vegne afRaadet for De Europaeiske FaellesskaberBrev nr. 2Hr. . . . . . .Jeg har den aere hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse og at bekraefte, at min regering er indforstaaet med foelgende:»Ved undertegnelsen af samarbejdsaftalen mellem Det Europaeiske Faellesskab og Mexico forpligtede parterne sig til at soege spoergsmaal vedroerende soetransport behandlet paa passende maade, saerlig naar soetransport kunne give anledning til hindringer for udvikling af samhandelen. I denne forbindelse skal der soeges gensidigt tilfredsstillende loesninger under overholdelse af princippet om fri og redelig konkurrence paa et kommercielt grundlag.Det blev tillige aftalt, at disse spoergsmaal ogsaa skulle behandles paa moeder i den blandede kommission.«Modtag, hr. . . . . . ., forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse.For regeringen forDe Forenede Mexicanske Stater


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0815
 2001/815/EF: Afgørelse nr. 5/2001 af 26. juni 2001 truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, vedrørende opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet (EMK)
 EF-Tidende nr. L 306 af 23/11/2001 s. 0045 - 0046
 Afgørelse nr. 5/2001af 26. juni 2001truffet af det blandede udvalg, der er nedsat i henhold til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, vedrørende opførelse af overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet (EMK)(2001/815/EF)DET BLANDEDE UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om gensidig anerkendelse mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, særlig artikel 7 og 14, ogud fra følgende betragtning:Det blandede udvalg skal træffe afgørelse om at opføre et eller flere overensstemmelsesvurderingsorganer på listen i et sektorbilag -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:1. Overensstemmelsesvurderingsorganerne i tillæg A tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganerne i kolonnen "EF's adgang til USA's marked" i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet (EMK).2. Det konkrete omfang af de produkter og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, for hvilke overensstemmelsesvurderingsorganerne i tillæg A opføres på listen, er aftalt mellem parterne og vil blive ajourført af dem.3. Denne afgørelse, der er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af repræsentanter i det blandede udvalg, som har bemyndigelse til at handle på vegne af parterne med henblik på ændring af aftalen. Afgørelsen får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.Washington D.C., den 26. juni 2001På vegne af Amerikas Forenede StaterCatherine NovelliBruxelles, den 21. juni 2001På vegne af Det Europæiske FællesskabRoderick AbbottTILLÆG AEF-overensstemmelsesvurderingsorganer, der tilføjes til listen over overensstemmelsesvurderingsorganer i kolonnen "EF's adgang til USA's marked" i afsnit V i sektorbilaget om elektromagnetisk kompatibilitet (EMK)AEMC Mesure 665, rue de la Maison Blanche F - 78680 Orgeval Tlf. (33) 1 39 75 22 22 Fax (33) 1 39 75 97 46 Z.I. Mi-plaine7, rue Georges MeliesF - 69680 Chassieu Tlf. (33) 4 78 40 66 65 Fax (33) 4 72 47 00 39 Emitech 3, rue des CoudriersZ.A. de l'ObservatoireF - 78180 Montigny le Bretonneux Tlf. (33) 1 30 57 45 12 Fax (33) 1 30 43 48 00 15, rue de la ClaieZ.I. Angers-BeaucouzéF - 4970 Beaucouzé 3, rue du MassacanZ.I. Vallée du SalaisonF - 34740 Vendargues Utac BP 312 Autodrome de Linas-Monthéry F - 91311 Monthéry cedex Tlf. (33) 1 69 80 17 90 Fax (33) 1 69 80 17 09 Bull SA BP 20845 357, avenue du Général Patton F - 49008 Angers cedex Tlf. (33) 2 41 73 75 11 Fax (33) 2 41 73 74 74 NCE 19, rue François BlumetZ.I. de l'ArgentièreF - 38360 Sassenage Tlf. (33) 4 76 27 83 83 Fax (33) 4 76 27 77 00


text:
 26.4.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 121/5
 MONETÆR AFTALE
 mellem Den Europæiske Union og Republikken San Marino
 2012/C 121/02
 DEN EUROPÆISKE UNION
 og
 REPUBLIKKEN SAN MARINO ER —
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 974/98 (1) af 3. maj 1998 erstattede euroen den 1. januar 1999 valutaen i hver af de medlemsstater, der deltog i Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase, herunder Italien.
 (2)
 Allerede inden indførelsen af euroen eksisterede der bilaterale monetære aftaler mellem Den Italienske Republik og Republikken San Marino, senest Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e la Repubblica di San Marino, der blev indgået den 21. december 1991.
 (3)
 I erklæring nr. 6, der er knyttet som bilag til slutakten til traktaten om Den Europæiske Union, forpligter Fællesskabet sig til at lette de genforhandlinger af nuværende ordninger med Republikken San Marino, der kan blive nødvendige på grund af indførelsen af den fælles valuta.
 (4)
 Den Italienske Republik indgik den 29. november 2000 på vegne af Det Europæiske Fællesskab en monetær aftale med Republikken San Marino (2).
 (5)
 I overensstemmelse med denne monetære aftale anvender Republikken San Marino euroen som sin officielle valuta og giver eurosedler og -mønter status som lovlige betalingsmidler. Republikken San Marino forpligter sig til at lade Den Europæiske Unions (EU's) regler om eurosedler og -mønter — herunder dem, der vedrører beskyttelse mod falskmøntneri — finde anvendelse på sit område. Republikken San Marino forpligter sig til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger til at bekæmpe falskmøntneri samt til at samarbejde med Europa-Kommissionen, Den Europæiske Centralbank (ECB) og Europol. Indtil der er indgået en samarbejdsaftale mellem Europol og Republikken San Marino, skal Republikken San Marino samarbejde med Europol via de kompetente italienske myndigheder på dette område.
 (6)
 Republikken San Marino bør tage særligt hensyn til de anbefalinger, der er udarbejdet af Financial Action Task Force on Money Laundering (FATF), herunder især FATF's opfordringer til medlemmerne og medlemmerne af FATF-lignende regionale organer om at anvende de nødvendige modforanstaltninger i forhold til identificerede højrisikojurisdiktioner. Republikken San Marino, der er repræsenteret i Ekspertudvalget om Evaluering af Foranstaltninger til Bekæmpelse af Hvidvaskning af Penge og Finansiering af Terrorisme, tager behørigt hensyn til de henstillinger, der er eller vil blive fremsat i Republikken San Marinos gensidige evalueringsrapporter med henblik på at øge Republikken San Marinos reaktion på trusler om hvidvaskning af penge.
 (7)
 Denne aftale pålægger hverken ECB eller de nationale centralbanker nogen forpligtelse til at opføre finansielle instrumenter fra Republikken San Marino på listen eller listerne over tilladte aktiver i forbindelse med Det Europæiske Centralbanksystems pengepolitiske operationer.
 (8)
 Republikken San Marino har en banksektor, som forventer at kunne drive virksomhed i nærmere tilknytning til euroområdets banksektor. For at sikre en højere grad af ligebehandling bør de love, der gælder i EU for bank- og finansvæsenet, for så vidt angår hvidvaskning af penge, forebyggelse af svig, forfalskning af andre betalingsmidler end kontanter og pligten til at indberette statistiske oplysninger, derfor gradvis indføres i Republikken San Marino.
 (9)
 Der nedsættes et blandet


text:
udvalg med repræsentanter for Republikken San Marino, Den Italienske Republik, Kommissionen og ECB til at overvåge gennemførelsen af denne aftale, fastsætte det årlige loft for møntudstedelse og vurdere de foranstaltninger, som Republikken San Marino iværksætter med henblik på at gennemføre den relevante EU-lovgivning.
 (10)
 Den Europæiske Unions Domstol er den juridiske instans, der bilægger eventuelle tvister i forbindelse med aftalens anvendelse —
 BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1
 Republikken San Marino har ret til at bruge euroen som sin officielle valuta i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1103/97 af 17. juni 1997 om visse bestemmelser vedrørende indførelsen af euroen (3) og forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen. Republikken San Marino giver eurosedler og -mønter status som lovlige betalingsmidler.
 Artikel 2
 Republikken San Marino forpligter sig til ikke at udstede nogen form for pengesedler, mønter eller pengesurrogater uden Den Europæiske Unions godkendelse af betingelserne herfor. Betingelserne for udstedelse af euromønter fra denne aftales ikrafttræden er fastlagt i de følgende artikler.
 Artikel 3
 Det blandede udvalg, der er nedsat ved denne aftale, beregner det årlige loft (udtrykt i værdi) for Republikken San Marinos udstedelse af euromønter som summen af:
 —
 en fast del, som for det første år efter denne aftales ikrafttræden fastsættes til 2 600 000 EUR. Det blandede udvalg har hvert år mulighed for at revidere den faste del for at tage hensyn til både inflation — på grundlag af HICP-inflationen i Italien — i de foregående 12 måneder, for hvilke der foreligger data på beregningstidspunktet, og forhold, der måtte have væsentlig indvirkning på markedet for euromønter til samlerbrug
 —
 en variabel del, der beregnes som Den Italienske Republiks gennemsnitlige møntudstedelse pr. indbygger de seneste 12 måneder, for hvilke der foreligger data, multipliceret med antallet af indbyggere i San Marino.
 Artikel 4
 1. De euromønter, der udstedes af Republikken San Marino, skal, for så vidt angår pålydende værdi, status som lovligt betalingsmiddel, tekniske specifikationer, designet på den fælles side og det fælles design på den nationale side, være identiske med de euromønter, der udstedes af de af EU's medlemsstater, der har indført euroen.
 2. Republikken San Marino underretter på forhånd Europa-Kommissionen om udkastet til den nationale møntsides design, og Europa-Kommissionen kontrollerer, at det er i overensstemmelse med EU-reglerne.
 Artikel 5
 1. Republikken San Marinos euromønter præges af Den Italienske Republiks Istituto Poligrafico e Zecca dello Stato.
 2. Uanset bestemmelserne i stk. 1 har San Marino dog mulighed for, med det blandede udvalgs godkendelse, at lade en anden europroducerende møntanstalt i EU end den i stk. 1 nævnte præge dens euromønter.
 3. Mindst 70 % af de euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, sættes i omløb til pålydende værdi det første år efter denne aftales ikrafttræden. Procentdelen skal være på 80 % efter tre år. Derefter undersøger det blandede udvalg jævnligt, om denne procentdel er passende.
 4. Republikken San Marino har ret til at udstede euromønter til samlerbrug. De indregnes i det årlige loft, der nævnes i artikel 3. Republikken San


text:
Marinos udstedelse af mønter til samlerbrug følger Den Europæiske Unions retningslinjer for udstedelse af mønter til samlerbrug, hvoraf det fremgår, at disse mønter skal have tekniske specifikationer, et design og en pålydende værdi, som gør det muligt at skelne dem fra de mønter, der sættes i omløb.
 Artikel 6
 1. Mængden af euromønter, der udstedes af Republikken San Marino, sammenlægges med den mængde euromønter, der udstedes af Italien, med henblik på Den Europæiske Centralbanks godkendelse af den samlede mængde, der i henhold til artikel 128, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde udstedes af Den Italienske Republik.
 2. Senest den 1. september hvert år underretter Republikken San Marino Europa-Kommissionen og Den Italienske Republik om mængden og den pålydende værdi af de euromønter, som den har til hensigt at udstede det følgende år. Republikken San Marino underretter tillige Europa-Kommissionen om de påtænkte betingelser for udstedelsen af disse mønter, særlig om andelen af mønter til samlerbrug, og præcist hvordan de øvrige mønter vil blive sat i omløb.
 3. Efter underskrivelsen af denne aftale fremsender Republikken San Marino de i stk. 2 nævnte oplysninger for det første år efter aftalens ikrafttræden.
 Artikel 7
 1. Denne aftale berører ikke Republikken San Marinos ret til fortsat at udstede guldmønter med pålydende værdi i scudi.
 2. Mønter til samlerbrug og guldmønter med pålydende værdi i scudi udstedt af Republikken San Marino er ikke lovlige betalingsmidler i Den Europæiske Union.
 Artikel 8
 1. Republikken San Marino forpligter sig til at vedtage alle passende foranstaltninger ved direkte gennemførelse af den relevante fællesskabsret eller tilsvarende tiltag med henblik på at gennemføre de EU-retsakter, som opregnes i bilaget til denne aftale, inden for følgende områder:
 a)
 eurosedler og -mønter
 b)
 lovgivning om banker og finansieringsinstitutter, især lovgivning om tilsyn med de relevante institutioner og deres aktiviteter
 c)
 forebyggende foranstaltninger mod hvidvaskning af penge, forebyggende foranstaltninger mod svig og forfalskning i forbindelse med kontanter og andre betalingsmidler end kontanter, medaljer og møntefterligninger samt krav om statistiske indberetninger. Hvad angår lovgivning om indsamling af statistiske data, skal de nærmere gennemførelsesregler og tekniske tilpasninger (herunder de undtagelser, der er nødvendige for at tage højde for San Marinos særlige situation) aftales med Den Europæiske Centralbank senest 18 måneder efter, at indsamlingen af statistiske data reelt er påbegyndt
 d)
 de nødvendige foranstaltninger vedrørende anvendelsen af euroen som fælles valuta som vedtaget på grundlag af artikel 133 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
 2. Republikken San Marino gennemfører de retsakter og regler, der nævnes i artikel 1, under iagttagelse af de i bilaget angivne frister, der løber fra det tidspunkt, hvor denne aftale træder i kraft.
 3. Det i artikel 3 nævnte loft:
 a)
 nedsættes automatisk og midlertidigt med en tredjedel, hvis én af de i bilaget fastsatte frister ikke overholdes, så længe de relevante EU-retsakter eller -regler ikke er blevet vedtaget
 b)
 kan midlertidigt nedsættes med halvdelen på baggrund af en afgørelse vedtaget af Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen og efter høring af repræsentanter fra Republikken San Marino, hvis