text:
i det tredimensionale referencesystem og i forhold til et teoretisk plan, som repræsenterer jordoverfladen, skal angives af fabrikanten. Disse referencepunkter kan være de kontrolpunkter, som anvendes ved montering af karrosseriet.
 2.5. »Ryglænets hældningsvinkel«: den vinkel, der defineres i bilag 3, punkt 2.6 eller 2.7.
 2.6. »Ryglænets faktiske hældningsvinkel«: den vinkel, der defineres i bilag 3, punkt 2.6.
 2.7. »Ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel«: den vinkel, der defineres i bilag 3, punkt 2.7.
 2.8. »V-punkter«: de punkter, hvis placering i kabinen bestemmes af lodrette længdeplaner, der går gennem midtpunkterne for de yderste forsædesiddepladser, og i forhold til R-punktet og ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel. Disse punkter tjener til at kontrollere overensstemmelsen med kravene for synsfeltet.
 2.9. »R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: det referencepunkt, der defineres i bilag 3, punkt 2.4.
 2.10. »H-punkt«: det punkt, der defineres i bilag 3, punkt 2.3.
 2.11. »Forrudens referencepunkter«: skæringspunkterne mellem forruden og linjer, der ud fra punkterne V går fremad indtil forrudens ydre overflade.
 2.12. »Pansret køretøj«: et køretøj, som er bestemt til beskyttelse af de befordrede passagerer og/eller det medførte gods, og som opfylder kravene til beskyttelse mod beskydning.
 2.13. »Gennemsigtigt område«: området på køretøjets forrude eller en anden rude, hvor lystransmissionsfaktoren målt vinkelret på området er mindst 70 %. I tilfælde af pansrede køretøjer er lystransmissionsfaktoren ikke under 60 %.
 2.14. »P-punkter«: de punkter, omkring hvilke førerens hoved drejer, når han betragter genstande, der befinder sig i et vandret plan på højde med øjnene.
 2.15. »E-punkter«: de punkter, der repræsenterer midtpunkterne i førerens øjne, og som tjener til at bestemme, i hvor høj grad A-stolperne spærrer synsfeltet.
 2.16. »A-stolper«: alle de tagstøtter, som findes foran det lodrette tværplan, der ligger 68 mm foran V-punkterne, herunder de ikke gennemsigtige dele, som er fastgjort til eller er i nærheden af disse støtter, såsom indramningen af forruden og indramningen af dørene.
 2.17. »Førersædets vandrette indstillingsområde«: det område, der omfatter de normale førerpositioner, som fabrikanten har indrettet til at indstille parallelt med X-aksen (jf. punkt 2.3).
 2.18. »Ekstra område for forskydning af sædet«: det område, der af fabrikanten er indrettet med henblik på en forskydning af sædet i X-aksens retning (jf. punkt 2.3), ud over området for de normale under punkt 2.16 nævnte førerpositioner, og som anvendes ved omdannelse af sæderne til liggepladser eller med henblik på at lette indstigningen i køretøjet
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgning om godkendelse for et køretøj for så vidt angår førerens synsfelt skal indgives af fabrikanten af køretøjet eller dennes befuldmægtigede.
 3.2.
 Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:
 3.2.1.
 beskrivelse af køretøjets type for så vidt angår de under punkt 2.2 nævnte kriterier ledsaget af målskitser og enten et fotografi eller en sprængskitse af kabinen. Numre og/eller symboler til identifikation af køretøjets type skal angives nærmere, samt
 3.2.2.
 tilstrækkeligt detaljerede oplysninger vedrørende de primære referencepunkter til at disse hurtigt kan identificeres og til at placeringen af hvert af dem i forhold til de andre og til R-punktet kan kontrolleres.
 3.3.
 Der skal til den tekniske tjeneste, som


text:
skal foretage afprøvning med henblik på godkendelse, indleveres et køretøj, der er repræsentativt for den type køretøj, som skal godkendes.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Hvis det køretøj, hvortil der søges om godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i afsnit 5 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 4.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele dette nummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type synsfelt, eller til en anden køretøjstype.
 4.3.
 Meddelelse om godkendelse, afslag på godkendelse eller tilbagetrækning af godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, samt med fotografier og/eller diagrammer og tegninger, leveret af ansøgeren, i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold.
 4.4.
 Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 og som består af følgende:
 4.4.1
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)
 4.4.2.
 til højre for den i punkt 4.4.1. ovenfor foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret.
 4.5.
 Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.
 5. FORSKRIFTER
 5.1. Førerens synsfelt
 5.1.1.
 Den gennemsigtige del af forruden skal mindst omfatte forrudens referencepunkter (jf. bilag 4, tillægget, figur 1):
 5.1.1.1.
 et vandret referencepunkt beliggende foran V1 og 17° til venstre herfor (jf. bilag 4, tillægget, figur 1)
 5.1.1.2.
 et lodret øvre referencepunkt foran V1 og 7° over vandret
 5.1.1.3.
 et lodret nedre referencepunkt beliggende foran V2 og 5° under vandret
 5.1.1.4.
 til kontrol af udsynet fremefter gennem den modsatte halvdel af forruden vælges tre andre referencepunkter, der er symmetriske med de under 5.1.1.1 til 5.1.1.3 definerede punkter i forhold til køretøjets længdemidterplan.
 5.1.2.
 Den døde vinkel for hver A-stolpe som beskrevet i punkt 5.1.2.1. må ikke overskride 6° (jf. bilag 4, tillægget, figur 3). Denne vinkel skal for pansrede køretøjer ikke overstige 10°.
 Det er ikke nødvendigt at bestemme den

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
døde vinkel for »A-stolpen« på passagersiden som beskrevet i punkt 5.1.2.1.2, hvis de to støtter er placeret symmetrisk i forhold til køretøjets lodrette midterplan i længderetningen.
 5.1.2.1.
 For hver A-stolpe måles den døde vinkel ved at overlejre følgende to vandrette snit i planet:
 Snit 1
 :
 Fra punktet Pm, beliggende på det sted, der er defineret i punkt 5.3.1.1, tegnes et plan, der danner en vinkel på 2° opad i forhold til det vandrette plan gående gennem Pm fremad. Det vandrette snit for A-stolpen bestemmes fra det forreste punkt for skæringen mellem A-stolpen og det skrå plan (jf. bilag 4, tillægget, figur 2).
 Snit 2
 :
 Den samme fremgangsmåde gentages, idet der tegnes et plan, som danner en vinkel på 5° nedad i forhold til det vandrette plan gående gennem Pm fremad (jf. bilag 4, tillægget, figur 2).
 5.1.2.1.1.
 Den døde vinkel for A-stolpen i førersiden er den vinkel, der i udsynsplanet dannes af en parallel linje, der udgår fra E2, til tangenten fra E1 med den ydre kant af snit S2 og tangenten fra E2 til den indre kant af snit S1 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3).
 5.1.2.1.2.
 Den døde vinkel for A-stolpen i passagersiden er den vinkel, der i udsynsplanet dannes af tangenten fra E3 til den indre kant af snit S1 og en parallel linje, der udgår fra E3 til tangenten fra E4 til den ydre kant af snit S2 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3).
 5.1.2.2.
 Intet køretøj må have mere end to A-stolper.
 5.1.3.
 I førerens direkte synsfelt på 180° fremad må der i et felt, der ligger under et vandret plan gennem V1 og over tre planer gennem V2, hvoraf det ene er vinkelret på X-Z planet og hælder 4°fremefter under det vandrette plan, og de to andre er vinkelrette på Y-Z planet og hælder 4°under det vandrette plan (jf. bilag 4, tillægget, figur 4), ikke forekomme andre døde vinkler end dem, der skyldes A-stolperne, de faste eller bevægelige ventilations- eller siderudeskillelister, udvendige radioantenner, førerspejle eller rudeviskere.
 Som døde vinkler anses ikke:
 a)
 radioantenneledere, som enten er indlagt eller påtrykt, og som har følgende maksimale bredde:
 i)
 indlagte ledere: 0,5 mm
 ii)
 påtrykte ledere: 1,0 mm. Radioantenneledere må ikke gennemløbe synsfelt A (4). Tre antenneledere kan imidlertid gennemløbe synsfelt A, dersom deres bredde ikke overstiger 0,5 mm
 b)
 i synsfelt A er ledere til afrimning/afdugning normalt anbragt i »zigzag« eller i sinusform med følgende dimensioner:
 i)
 maksimal synlig bredde: 0,030 mm
 ii)
 maksimal tæthed for lederne:
 a)
 såfremt lederne er lodrette: 8/cm
 b)
 såfremt lederne er vandrette: 5/cm.
 5.1.3.1
 En død vinkel, fremkaldt af den ydre kant af rattet og af instrumentbrættet inden for rattet, er tilladt, såfremt et plan gennem V2, vinkelret på planet X-Z, og som tangerer den øverste del af rattets ydre kant, hælder mindst 1° under det vandrette plan.
 Er rattet indstilleligt, skal det være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne).
 5.2. V-punkternes position


text:
5.2.1.
 V-punkternes position er angivet i XYZ-koordinater i forhold til R-punktet i det tredimensionale referencesystem i tabel I og IV.
 5.2.2.
 I tabel I angives de grundlæggende koordinater for en konstruktivt bestemt hældningsvinkel for ryglænet på 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.
 Tabel I
 V-punkt
 X
 Y
 Z
 V1
 68 mm
 –5 mm
 665 mm
 V2
 68 mm
 –5 mm
 589 mm
 5.3. P-punkternes position
 5.3.1.
 P-punkternes position er angivet i XYZ-koordinater i forhold til R-punktet i det tredimensionale referencesystem i tabel II, III og IV.
 5.3.1.1.
 I tabel II angives de grundlæggende koordinater for en konstruktivt bestemt hældningsvinkel for ryglænet på 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.
 Pm-punktet er skæringspunktet mellem den rette linje mellem P1, P2 og det lodrette midterplan i længderetningen, der passerer R-punktet.
 Tabel II
 P-punktet
 X
 Y
 Z
 P1
 35 mm
 –20 mm
 627 mm
 P2
 63 mm
 47 mm
 627 mm
 Pm
 43,36 mm
 0 mm
 627 mm
 5.3.1.2.
 I tabel III angives de supplerende korrektioner, der skal foretages i X-koordinaterne for P1 og P2, når sædets vandrette indstillingsområde, som defineret i punkt 2.16, overstiger 108 mm. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.
 Tabel III
 Førersædets vandrette indstillingsområde
 Δx
 108 til 120 mm
 –13 mm
 121 til 132 mm
 –22 mm
 133 til 145 mm
 –32 mm
 146 til 158 mm
 –42 mm
 over 158 mm
 –48 mm
 5.4. Korrektioner for andre konstruktivt bestemte hældningsvinkler for ryglænet end 25°.
 I tabel IV angives de supplerende korrektioner, der skal foretages i X- og Z-koordinaterne for hvert P-punkt og hvert V-punkt, når den konstruktivt bestemte hældningsvinkel for ryglænet afviger fra 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.
 Tabel IV
 Ryglænets hældning
 (i o)
 Vandrette koordinater
 Δx
 Lodrette koordinater
 Δz
 5
 – 186 mm
 28 mm
 6
 – 177 mm
 27 mm
 7
 – 167 mm
 27 mm
 8
 – 157 mm
 27 mm
 9
 – 147 mm
 26 mm
 10
 – 137 mm
 25 mm
 11
 – 128 mm
 24 mm
 12
 – 118 mm
 23 mm
 13
 – 109 mm
 22 mm
 14
 –99 mm
 21 mm
 15
 –90 mm
 20 mm
 16
 –81 mm
 18 mm
 17
 –72 mm
 17 mm
 18
 –62 mm
 15 mm
 19
 –53 mm
 13 mm
 20
 –44 mm
 11 mm
 21
 –35 mm
 9 mm
 22
 –26 mm
 7 mm
 23
 –18 mm
 5 mm
 24
 –9 mm
 3 mm
 25
 0 mm
 0 mm
 26
 9 mm
 –3 mm
 27
 17 mm
 –5 mm
 28
 26 mm
 –8 mm
 29
 34 mm
 –11 mm
 30
 43 mm
 –14 mm
 31
 51 mm
 –18 mm
 32
 59 mm
 –21 mm
 33
 67 mm
 –24 mm
 34
 76 mm
 –28 mm
 35
 84 mm
 –32 mm
 36
 92 mm
 –35 mm
 37
 100 mm
 –39 mm
 38
 108 mm
 –43 mm
 39
 115 mm
 –48 mm
 40
 123 mm
 –52 mm
 5.5. E-punkternes position
 5.5.1.
 E1 og


text:
E2 ligger hver 104 mm fra P1.
 E2 ligger 65 mm fra E1 (jf. bilag IV, tillægget, figur 4).
 5.5.2.
 Den rette linje gennem E1 og E2 drejes omkring P1, indtil tangenten fra E1 til den ydre kant af snit 2 af A-stolpen i førersiden danner en vinkel på 90°med den rette linje gennem E1-E2 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3).
 5.5.3.
 E3 og E4 ligger hver 104 mm fra P2. E3 ligger 65 mm fra E4 (jf. bilag 4, tillægget, figur 4).
 5.5.4.
 Den rette linje gennem E3-E4 drejes omkring P2, indtil tangenten fra E4 til den ydre kant af snit 2 af A-stolpen i passagersiden danner en vinkel på 90°med den rette linje gennem E3-E4 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3).
 6. PRØVNINGSPROCEDURE
 6.1. Førerens synsfelt
 6.1.1
 Det størrelsesmæssige forhold mellem køretøjets primære referencepunkter og det tredimensionale referencesystem bestemmes efter den i bilag 4 foreskrevne fremgangsmåde.
 6.1.2.
 Punkt V1's og V2's position i forhold til R-punktet bestemmes ved hjælp af XYZ-koordinaterne i det tredimensionale referencesystem og er angivet i tabel I under punkt 5.2.2 og tabel IV under punkt 5.4. Forrudens referencepunkter bestemmes ud fra de korrigerede V-punkter som angivet i punkt 5.1.1.
 6.1.3.
 Den indbyrdes position af P-punkterne, R-punktet og midteraksen for førerens siddeplads bestemmes ved hjælp af tabel II og III under punkt 5.3 og udtrykkes i XYZ-koordinater i det tredimensionale referencesystem. De korrektioner, der skal foretages i koordinaterne, når den konstruktivt bestemte hældningsvinkel for ryglænet afviger fra 25°, er angivet i tabel IV under punkt 5.4.
 6.1.4.
 Den døde vinkel (jf. punkt 5.1.2) måles i de inklinerede plan som vist i bilag 4, tillægget, figur 2. Den indbyrdes position af P1 og P2, som er forbundet med henholdsvis E1 og E2 og med E3 og E4, fremgår af bilag 4, tillægget, figur 5.
 6.1.4.1.
 Den rette linje gennem E1-E2 skal placeres som beskrevet i punkt 5.5.2. Den døde vinkel for A-stolpen i førersiden måles som anført i punkt 5.1.2.1.1.
 6.1.4.2.
 Den rette linje gennem E3-E4 skal placeres som beskrevet i punkt 5.5.4. Den døde vinkel for A-stolpen i passagersiden måles herefter som anført i punkt 5.1.2.1.2.
 6.1.5
 Fabrikanten kan måle den døde vinkel enten på køretøjet eller på tegningerne. I tvivlstilfælde kan de tekniske tjenester kræve, at der foretages forsøg på køretøjet.
 7. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 7.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen som defineret i punkt 2.2 ovenfor skal meddeles til den administrative tjeneste, som har udstedt typegodkendelse af køretøjet. Den pågældende tjeneste kan da enten:
 7.1.1.
 skønne, at de pågældende ændringer ikke har nogen negativ virkning for opfyldelsen af betingelserne for udstedelse af godkendelsen og for udvidelse af godkendelsen,
 7.1.2.
 skønne, at de pågældende ændringer medfører, at betingelserne for udstedelse af godkendelsen ikke længere er opfyldt og kræve yderligere prøvninger eller supplerende kontrol, inden den udsteder en udvidelse af godkendelsen.
 7.2.
 Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette


text:
regulativ.
 7.3.
 Den kompetente myndighed skal underrette de øvrige kontraherende parter om udvidelsen ved hjælp af den formular, der fremgår af regulativets bilag 2. Den skal tildele et serienummer til hver udvidelse: det såkaldte udvidelsesnummer.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:
 8.2.
 Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.
 8.3.
 Den kompetente myndighed, der har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder, der anvendes til kontrol af overensstemmelsen af hver produceret enhed. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1.
 Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt.
 9.2.
 Hvis en af de kontraherende parter inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØRT PRODUKTION
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Myndigheden underretter straks de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser skal fremsendes.
 (1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
 (2) Køretøjets masse i køreklar stand omfatter køretøjets masse og dets karosseri med kølevæsker, smøremidler, brændstof, 100 % af andre væsker, værktøj, reservehjul og fører. Førerens masse sættes til 75 kg (sammensat af 68 kg for personens vægt og 7 kg for bagagens vægt i overensstemmelse med ISO-standard 2416:1992). Tanken indeholder 90 %, og de øvrige anordninger, der indeholder væsker (andre end dem, der er beregnet til spildevand), indeholder 100 % af den kapacitet, der oplyses af fabrikanten.
 (3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22


text:
for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN’s generalsekretær til de kontraherende parter i overenskomsten.
 (4) Som defineret i bilag 18, punkt 2.2, i regulativ nr. 43 om godkendelse af sikkerhedsruder og materiale til sikkerhedsruder.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER
 (jf. punkt 4.4 til 4.4.2 i dette regulativ)
 BILAG 3
 Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
 1. FORMÅL
 1.1. Den i dette bilag beskrevne fremgangsmåde anvendes til bestemmelse af H-punktets placering og kroppens faktiske hældningsvinkel i én eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til at efterprøve forholdet mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er opgivet af fabrikanten (1).
 2. DEFINITIONER
 I dette bilag forstås ved:
 2.1. »Referencedata«: en eller flere af de nedenfor angivne kendetegn for en siddende stilling, nemlig:
 2.2. »Tredimensional H-punkt-anordning« (3-D H-anordning): den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkter og kroppens faktiske hældningsvinkel. Denne anordning er beskrevet nærmere i tillæg 1 til dette bilag.
 2.3. »H-punkt«: omdrejningscentrum for krop og lår på 3-D H-anordningen, som er placeret på køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet ligger midt på anordningens centerlinje, som går mellem H-punktets sigteknapper på hver side af 3-D H-anordningen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (tolerancer fremgår af punkt 3.2.2. nedenfor). Når først H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, anses det for fast i forhold til sædets beklædning, idet det flyttes sammen med denne, når sædets stilling ændres.
 2.4. »R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt fastsat af køretøjets fabrikant for hver siddeplads og fastlagt i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 2.5. »Kropslinje«: midterlinjen af sonden på 3-D H-anordningen med sonden i bageste stilling.
 2.6. »Kroppens faktiske hældningsvinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og kropslinjen ud fra kvadranten for ryggens hældningsvinkel på 3-D H-anordningen. Kroppens faktiske hældningsvinkel svarer teoretisk til kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel (tolerancer fremgår af punkt 3.2.2. nedenfor).
 2.7. »Kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og kropslinjen i


text:
en stilling, der svarer til ryglænets konstruktivt bestemte stilling, således som denne er fastsat af køretøjets fabrikant.
 2.8. »Midterplan for passager/fører« (C/CPO): midterplanet for 3-D H-anordningen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddende stillinger. Det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives førerens/passagerens midterplan af fabrikanten.
 2.9. »Tredimensionalt referencesystem«: et system som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.
 2.10. »Referencepunkter«: fysiske punkter (huller, flader, mærker eller indsnit) på køretøjets karosseri som defineret af fabrikanten.
 2.11. »Køretøjets måleposition«: køretøjets stilling, bestemt ved referencepunkternes koordinater i det tredimensionale referencesystem.
 3. FORSKRIFTER
 3.1. Fremlæggelse af data
 For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til påvisning af, at bestemmelserne i dette regulativ er overholdt, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:
 3.1.1.
 R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem.
 3.1.2.
 Kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel.
 3.1.3.
 Alle de angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er justerbart) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte målestilling.
 3.2. Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer
 3.2.1. H-punktets koordinater og værdien af kroppens faktiske hældningsvinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel således som angivet af køretøjets fabrikant.
 3.2.2. For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel og kroppens faktiske hældningsvinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt kroppens faktiske hældningsvinkel er inden for 5° fra kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel.
 3.2.3. Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel til at påvise, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.
 3.2.4. Opfylder H-punktet og kroppens faktiske hældningsvinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og kroppens faktiske hældningsvinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre operationer opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.
 3.2.5. Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne operationer ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysning om R-punktets beliggenhed eller om kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punktet eller kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel i dette regulativ.
 4. FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG KROPPENS FAKTISKE HÆLDNINGSVINKEL
 4.1. Køretøjet klargøres efter fabrikantens nærmere anvisning til en temperatur på 20 ± 10o C for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, anbringes en 70 til 80 kg tung person eller genstand på sædet to gange ét minut for at komprimere sædehynde og ryglæn. Hvis


text:
fabrikanten anmoder herom, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 minutter, før montering af 3-D H-anordningen.
 4.2. Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition.
 4.3. Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition eller siddeplads, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Findes der andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling som angivet af fabrikanten.
 4.4. Det område af sædet, som berøres af 3-D H-anordningen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber.
 Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (2) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.
 4.5. 3-D H-anordningens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens/førerens midterplan (C/CPO) falder sammen med 3-D H-anordningens midterplan. På fabrikantens begæring kan 3-D H-anordningen flyttes, så den er inden for C/CPO, hvis 3-D H-anordning er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-anordningen i niveau.
 4.6. Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af den T-formede knæledsaksel. En linje gennem sigteknapperne for H-punktet skal være parallel med gulvfladen og vinkelret på sædets langsgående midterplan.
 4.7. 3-D H-anordningens fod- og benposition indstilles som følger:
 4.7.1. Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager
 4.7.1.1.
 De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-anordningens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-anordningens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigteknapperne for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.
 4.7.1.2.
 Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigteknappernes indstilling skal bibeholdes.
 4.7.2. Designated seating position: outboard rear seat
 For bagsæder og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af bunden, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.
 4.7.3. Andre omhandlede siddepladser:
 Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1. ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.
 4.8. Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-anordningen bringes i vater.
 4.9. Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-anordningen trækkes fri af


text:
ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-anordningen justeres på sædet ved hjælp af en af følgende metoder:
 4.9.1.
 Hvis 3-D H-anordningen har tendens til at glide tilbage, benyttes følgende procedure: Man lader 3-D H-anordningen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.
 4.9.2.
 Hvis 3-D H-anordningen ikke har tendens til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H anordningen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag).
 4.10. Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-anordningens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-anordningen i at glide fremad.
 4.11. Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte kropsvægtlodder. 3-D H-anordningen holdes i vater.
 4.12. Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H-anordningen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10° (5° på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-anordningen og sædet.
 Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-anordningens T-stykke have tendens til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-anordningen må utilsigtet påføring af ydre lodrette eller frem- og bagudrettede kræfter undgås.
 3-D H-anordnings fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Ændrer fødderne stilling, skal man foreløbig lade dem forblive i denne stilling.
 Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-anordningen, skal de justeres på følgende måde:
 Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts kraft. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet til dette.
 Kontrollér at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-anordningens sædeskål i vater på sædet.
 4.13. Fastholdelse af den T-formede stang for at forhindre 3-D H-anordningen i at glide fremefter på sædehynden sker på følgende måde:
 a)
 rygskålen føres tilbage til ryglænet
 b)
 der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af kropsvægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil


text:
stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-anordningen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-anordningen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12.
 4.14. Foretag alle målinger:
 4.14.1.
 H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.
 4.14.2.
 Kroppens faktiske hældningsvinkel aflæses på 3-D H-anordningens rygvinkelkvadrant med måleanordningen ført helt tilbage.
 4.15. Ønskes installationen af 3-D H-anordningen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-anordningen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.
 4.16. Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én kroppens faktiske hældningsvinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-anordning anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken.
 Denne plads skal være:
 4.16.1.
 for den forreste række vedkommende være førersædet
 4.16.2.
 for den bageste rækkes eller de bageste rækkers vedkommende være et ydersæde.
 (1) I en hvilken som helst anden siddende stilling end i forsæderne, hvor H-punktet ikke kan bestemmes under anvendelse af den tredimensionale H-punktanordning eller tilsvarende fremgangsmåder, kan det af fabrikanten angivne R-punkt benyttes som udgangspunkt efter den pågældende myndigheds egen vurdering.
 (2) Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.
 Tillæg 1
 Beskrivelse af den tredimensionale H-punktsanordning (3-D H-anordning)
 (1)
 1. RYGLÆNS- OG SÆDESKÅL
 Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal. De simulerer den menneskelige krop og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af kroppens faktiske hældningsvinkel er der til målestokken fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En justerbar lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.
 2. KROPS- OG BENELEMENTER
 Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved T-stykket, der samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-anordningens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.
 Figur 1
 Betegnelser for 3-D H-anordningens elementer
 Figur 2
 Dimensioner for 3-D H-anordningens elementer og vægtfordeling
 (1) Maskinen svarer til den, der er beskrevet i i ISO Standard 6549-1980. Vedrørende nærmere enkeltheder i konstruktionen af 3-D H-maskinen henvises til Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.
 Tillæg 2
 TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM
 1.
 Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1).
 2.
 Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på underlagsfladen, således at referencepunkternes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.
 3.
 Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til


text:
de referencepunkter, som angives af køretøjets fabrikant.
 (1) Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130:1978.
 Tillæg 3
 REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER
 1. KODNING AF REFERENCEDATA
 Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en toleddet kode. Det første led er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet led er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning. Der anvendes følgende bogstaver:
 L= venstre
 C= midterste
 R= højre
 2. BESKRIVELSE AF KØRETØJETS MÅLESTILLING
 2.1. Referencepunkternes koordinater
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3. LISTE OVER REFERENCEDATA
 3.1. Siddeplads: ...
 3.1.1. R-punktets koordinater:
 X ...
 Y ...
 Z ...
 3.1.2. Kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel: ...
 3.1.3. Forskrifter for sædeindstilling (1)
 vandret: ...
 lodret: ...
 vinkelindstilling: ...
 kroppens hældningsvinkel: ...
 NB: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3, osv.
 (1) Det ikke gældende overstreges.
 BILAG 4
 Metode til bestemmelse af det størrelsesmæssige forhold mellem køretøjets primære referencepunkter og det tredimensionale referencesystem
 1. FORHOLD MELLEM REFERENCESYSTEMET OG KØRETØJETS PRIMÆRE REFERENCEPUNKTER
 For at kontrollere de specifikke indvendige og udvendige mål på et køretøj, der er indleveret til godkendelse i overensstemmelse med dette regulativ, er det, for at de særlige punkter, der fremgår af fabrikantens tegninger, kan findes på det til godkendelse indleverede køretøj, som er fremstillet efter disse tegninger, nødvendigt nøjagtigt at fastsætte forholdet mellem koordinaterne i det tredimensionale referencesystem i punkt 2.3 i bilag I, som er blevet fastlagt i den indledende konstruktionsfase, og positionen for de i punkt 2.4 anførte primære referencepunkter.
 2. METODE TIL BESTEMMELSE AF FORHOLDET MELLEM REFERENCESYSTEMET OG REFERENCEPUNKTERNE
 Til brug ved bestemmelse af dette forhold afmærkes et referenceplan på jorden med X- og Y-akser, der er forsynet med målangivelser. Den metode, der skal benyttes til dette formål, er illustreret i figur 6 i tillægget til dette bilag. Referenceplanet består af en fast, jævn og vandret flade, hvorpå køretøjet står, og hvor der solidt er fastgjort to måleskalaer, der er inddelt i millimeter, og som har en længde på mindst 8 meter for X-X-aksens vedkommende og 4 meter for Y-Y-aksens vedkommende. De to skalaer skal placeres vinkelret i forhold til hinanden som vist i figur 6 i tillægget til dette bilag. Aksernes skæringspunkt er »nulpunktet ved jord«.
 3. KONTROL AF REFERENCEPLANET
 For at tage hensyn til ujævnheder i referenceplanet eller afprøvningsfladen er det nødvendigt at måle afvigelserne i forhold til nulpunktet ved jord for hver 250 mm langs X- og Y-måleskalærne og at registrere måleresultaterne, således at de nødvendige korrektioner kan foretages under kontrollen af køretøjet.
 4. NØJAGTIG PRØVEOPSTILLING
 For at tage mindre afvigelser i ophængningshøjde osv. i betragtning er det før målingerne foretages nødvendigt at have et middel til at bringe referencepunkterne på plads i forhold til de koordinater, der er blevet fastlagt under konstruktionsfasen. Yderligere må der kunne foretages mindre forskydninger af køretøjet i side- og/eller længderetning, således at det kan blive placeret korrekt i forhold til referenceplanerne.
 5. RESULTATER
 Når køretøjet er blevet placeret korrekt i forhold til referencesystemet og i den under konstruktionsfasen


text:
bestemte position, er det let at bestemme placeringen af de punkter, der er nødvendige for undersøgelsen af udsynet fremefter.
 Ved denne undersøgelse kan der benyttes teodolitter, lyskilder, afskærmningsanordninger eller enhver anden anordning, der kan påvises at give tilsvarende resultater.
 Tillæg
 Figur 1
 Bestemmelse af V-punkter
 Figur 2
 Observationspunkter for a-stolperne
 Figur 3
 Døde vinkler
 Figur 4
 Evaluering af døde vinkler i førerens direkte synsfelt på 180° fremad
 Figur 5
 Dimensionsdiagram med den indbyrdes position AF E- og P-punkter
 Figur 6
 Arbejdsflade i vater


text:
 Avis juridique important
 |
 21975D1231(03)
 Den blandede EØF-Finland Komités Afgørelse nr. 1/75 af 2. december 1975 om ændring af artikel 23 i protokol nr. 3 angående definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angående metoderne for administrativt samarbejde
 EF-Tidende nr. L 338 af 31/12/1975 s. 0014
 DEN BLANDEDE KOMITÉS AFGOERELSE Nr. 1/75 af 2. december 1975 om aendring af artikel 23 i protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende for administrativt samarbejdeDEN BLANDEDE KOMITÉ HAR - under henvisning til overenskomsten mellem Det europaeiske OEkonomiske Faellesskab og republikken Finland, undertegnet i Bruxelles den 5. oktober 1973,under henvisning til protokol nr. 3 angaaende definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og angaaende metoderne for administrativt samarbejde, i det foelgende benaevnt protokol nr. 3, saerlig artikel 28, ogud fra foelgende betragtninger:De nugaeldende bestemmelser i artikel 23, stk. 1, iprotokol nr. 3, der er suspenderet indtil den 31. december 1975 ved Den blandede Komités afgoerelse nr. 4/74 af 2. december 1974, fastsaetter, at varer, som ikke har oprindelsesstatus, og som er anvendt til fremstilling af varer med oprindelsesstatus, ikke kan opnaa toldgodtgoerelse eller toldfritagelse under nogen form fra den dato, hvor den told, der skal anvendes paa varer med oprindelsesstatus, der er af samme art som de varer, der er benyttet til fremstillingen, er nedsat til 40 % af basistolden i Faellesskabet eller i Finland; henvisningen til et bestemt toldafviklingsniveau med henblik paa at fastsaette datoen for anvendelsen af disse bestemmelser vil kunne medfoere praktiske vanskeligheder, saerlig paa grund af forskellene mellem de toldorninger, der anvendes saavel paa de faerdige varer som paa de varer med oprindelsesstatus, der er af samme art som de varer, der er benyttet til fremstillingen; der boer derfor fastsaettes en faelles dato for alle de beroerte varer; denne dato kan vaere datoen for denne afgoerelse ikrafttraeden; de nugaeldende bestemmelser i artikel 23, stk. 2 og 3, fastsaetter, at ved anvendelsen af den toldording, der er i kraft i medfoer af overenskomstens artikel 3, stk. 1. , kan der kun for de varer, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, i protokol nr. 3, indroemmes toldgodtgoerelse eller toldfritagelse under nogen form i samhandelen mellem de tidligere EFTA-lande; det foelger i praksis af disse bestemmelser, at toldgoldtgoerelse eller toldfritagelse under nogen form er forbudt for varer med oprindelsesstatus i Faellesskabet i dets oprindelige udstraekning eller Irland, og som anvendes til fremstilling af varer, som kan begunstiges af den toldordning, der foelger af overenskomstens artikel 3, stk.1;dette forbud boer opretholdes saa laenge toldordningen, der foelger af overenskomstens artikel 3, stk. 1, ikke er identisk med den toldordning, der foelger af samme artikels stk. 2;for stoersteparten af de beroerte varer vil dette forbud kun blive opretholdt indtil den 30. juni 1977; det er hensigtsmaessigt ud fra et oenske om forenkling at anvende denne dato for alle de omhandlende varer -VEDTAGET FOELGENDE AFGOERELSE:Artikel 1Artikel 23 i protokol nr. 3 affattes saaledes:»Artikel 231. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 1 i protokol nr. 2 kan der for varer af


text: samme art som de af overenskomsten omfattede, og som er anvendt til fremstilling af varer, for hvilke der er udstedt eller udfaerdiget et varecertifikat EUR.1 eller et certifikat EUR.2, kun indroemmes toldgodtgoerelse eller toldfritagelse under nogen form, naar der er tale om varer med oprindelse i Faellesskabet, Finland eller et af de seks lande, der er naevnt i artikel 2 i denne protokol.2. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 1 i protokol nr. 2 kan der for varer med oprindelse i Faellesskabet i dets oprindelige udstraekning eller Irland, og som anvendes til fremstilling af varer, der opfylder betingelserne i artikel 25, stk. 1, indtil den 30. juni 1977 ikke indroemmes toldgodtgoerelse eller toldfritagelse under nogen form i den stat, hvor fremstillingen har fundet sted.3. Naar udtrykket »told« benyttes i denne artikel og de foelgende artikelr,omfatter det ogsaa afgifter med tilsvarende virkning som told.«Artikel 2Denne afgoerelse traeder i kraft den 1. januar 1976.Udfaerdiget i Bruxelles,den 2. december 1975.Paa den blandede Komités vegneR. de KERGORLAYFormand


text:
 Avis juridique important
 |
 21999A1231(09)
 Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om handel med tekstilvarer, paraferet den 16. juli 1993, senest ændret ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den 22. november 1995 - Noteudveksling
 EF-Tidende nr. L 343 af 31/12/1999 s. 0022 - 0025
 AFTALE I FORM AF BREVVEKSLINGmellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om handel med tekstilvarer, paraferet den 16. juli 1993, senest ændret ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den 22. november 1995A. Brev fra Rådet for Den Europæiske UnionHr. ...1. Jeg har den ære at henvise til aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om handel med tekstilvarer, paraferet den 16. juli 1993, senest ændret ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den 22. november 1995 (i det følgende benævnt "aftalen").2. Da aftalen udløber den 31. december 1999, foreslår Kommissionen i overensstemmelse med aftalens artikel 20, stk. 4, at forlænge aftalens varighed med en yderligere periode på mindst tre år på følgende vilkår og betingelser:2.1. Bilag I, hvori angives de i aftalens artikel 1 omhandlede produkter, erstattes med tillæg 1 til dette brev.2.2. Artikel 20, stk. 1, andet og tredje punktum, i aftalen affattes således: "Den anvendes indtil den 31. december 2002. Derefter forlænges anvendelsen af alle bestemmelserne i denne aftale automatisk for en periode på endnu et år indtil den 31. december 2003, medmindre en af parterne mindst seks måneder før den 31. december 2002 meddeler den anden part, at den ikke ønsker nogen forlængelse."2.3. Tekstilkategori 3, 4, 5 og 7 er undtaget fra ordningen med dobbeltkontrol, der er omhandlet i aftalens artikel 2, stk. 3, og nærmere specificeret i protokol A. Hvis importen af varer i disse tekstilkategorier i et givet år overstiger de satser, der er angivet i aftalens artikel 5, stk. 2, genindføres ordningen med dobbeltkontrol automatisk for disse kategorier.3. Skulle Republikken Tadsjikistan blive medlem af Verdenshandelsorganisationen inden datoen for aftalens udløb, anvendes bestemmelserne i artikel 2, stk. 2-6, artikel 3, 6, 7, 8, 9 og 11-19, protokol A, B og C, godkendt protokollat 1, 2, 3 og 4 fortsat som et administrativt arrangement, jf. artikel 2, stk. 17, i WTO-aftalen om tekstilvarer og beklædningsgenstande.4. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at ovenstående kan accepteres af Deres regering. Er dette tilfældet, udgør dette brev og tillægget hertil og Deres brev om accept en aftale i form af brevveksling, som træder i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har meddelt hinanden, at de nødvendige retlige procedurer i så henseende er afsluttet. I mellemtiden anvendes den midlertidigt fra den 1. januar 2000 på betingelse af gensidighed.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.For Rådet for Den Europæiske UnionTillæg 1Bilag I til aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om handel med tekstilvarer, paraferet den 8. juni


text: 1993, som indeholder tekstilvarekategorierne og varebeskrivelsen, erstattes med bilag I til forordning (EØF) nr. 3030/93(1). Det vedtages, at varebeskrivelsen, uden at dette berører tariferingsbestemmelserne i den kombinerede nomenklatur, betragtes som værende alene af vejledende karakter, eftersom varerne i hver kategori bestemmes i dette bilag af KN-koder. Er der anført "ex" foran KN-koden, bestemmes varerne i hver kategori af KN-koden og den tilsvarende varebeskrivelse.(1) I 1999 blev dette bilag ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1072/1999 (EFT L 134 af 28.5.1999, s. 1).Tillæg 2NotevekslingEuropa-Kommissionens Generaldirektorat for Handel har den ære over for Republikken Tadsjikistans udenrigsministerium at henvise til aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om handel med tekstilvarer, paraferet den 8. juni 1993, senest ændret ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den ... 1999.Generaldirektoratet for Handel kan meddele Republikken Tadsjikistans udenrigsministerium, at Det Europæiske Fællesskab, indtil de nødvendige procedurer for indgåelse af aftalen i form af brevveksling er afsluttet og denne er trådt i kraft, er rede til at anvende bestemmelserne i aftalen de facto fra den 1. januar 2000. Dette er dog under forudsætning af, at begge parter til enhver tid med fire måneders varsel kan bringe denne de facto-anvendelse af aftalen i form af brevveksling til ophør.Generaldirektoratet for Handel vil gerne bede Republikken Tadsjikistans udenrigsministerium om at bekræfte, at den er indforstået med ovenstående.Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Handel ønsker at benytte denne lejlighed til på ny at forsikre Republikken Tadsjikistans udenrigsministerium om sin mest udmærkede højagtelse.B. Brev fra regeringen for Republikken TadsjikistanHr. ...Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd: "Hr. ...1. Jeg har den ære at henvise til aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om handel med tekstilvarer, paraferet den 16. juli 1993, senest ændret ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den 22. november 1995 (i det følgende benævnt 'aftalen').2. Da aftalen udløber den 31. december 1999, foreslår Kommissionen i overensstemmelse med aftalens artikel 20, stk. 4, at forlænge aftalens varighed med en yderligere periode på mindst tre år på følgende vilkår og betingelser:2.1. Bilag I, hvori angives de i aftalens artikel 1 omhandlede produkter, erstattes med tillæg 1 til dette brev.2.2. Artikel 20, stk. 1, andet og tredje punktum, i aftalen affattes således: 'Den anvendes indtil den 31. december 2002. Derefter forlænges anvendelsen af alle bestemmelserne i denne aftale automatisk for en periode på endnu et år indtil den 31. december 2003, medmindre en af parterne mindst seks måneder før den 31. december 2002 meddeler den anden part, at den ikke ønsker nogen forlængelse.'2.3. Tekstilkategori 3, 4, 5 og 7 er undtaget fra ordningen med dobbeltkontrol, der er omhandlet i aftalens artikel 2, stk. 3, og nærmere specificeret i protokol A. Hvis importen af varer i disse tekstilkategorier i et givet år overstiger de satser, der er angivet i aftalens artikel 5, stk. 2, genindføres ordningen med dobbeltkontrol automatisk for disse kategorier.3. Skulle Republikken Tadsjikistan blive medlem af Verdenshandelsorganisationen inden datoen for aftalens udløb, anvendes bestemmelserne i artikel 2, stk. 2-6,


text: artikel 3, 6, 7, 8, 9 og 11-19, protokol A, B og C, godkendt protokollat 1, 2, 3 og 4 fortsat som et administrativt arrangement, jf. artikel 2, stk. 17, i WTO-aftalen om tekstilvarer og beklædningsgenstande.4. Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil bekræfte, at ovenstående kan accepteres af Deres regering. Er dette tilfældet, udgør dette brev og tillægget hertil og Deres brev om accept en aftale i form af brevveksling, som træder i kraft på den første dag i måneden efter den dag, på hvilken parterne har meddelt hinanden, at de nødvendige retlige procedurer i så henseende er afsluttet. I mellemtiden anvendes den midlertidigt fra den 1. januar 2000 på betingelse af gensidighed.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse."Jeg har den ære hermed at bekræfte, at min regering er indforstået med indholdet af den pågældende skrivelse.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.Regeringen for Republikken TadsjikistanTillæg 1Bilag I til aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Tadsjikistan om handel med tekstilvarer, paraferet den 8. juni 1993, som indeholder tekstilvarekategorierne og varebeskrivelsen, erstattes med bilag I til forordning (EØF) nr. 3030/93(1). Det vedtages, at varebeskrivelsen, uden at dette berører tariferingsbestemmelserne i den kombinerede nomenklatur, betragtes som værende alene af vejledende karakter, eftersom varerne i hver kategori bestemmes i dette bilag af KN-koder. Er der anført "ex" foran KN-koden, bestemmes varerne i hver kategori af KN-koden og den tilsvarende varebeskrivelse.(1) I 1999 blev dette bilag ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1072/1999 (EFT L 134 af 28.5.1999, s. 1).Tillæg 2NotevekslingRepublikken Tadsjikistans udenrigsministerium har den ære over for Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Handel at henvise til Generaldirektoratets note (dato for verbalnoten) om aftalen om handel med tekstilvarer, paraferet den 8. juni 1993, senest ændret ved aftalen i form af brevveksling, paraferet den 27. oktober 1999.Republikken Tadsjikistans udenrigsministerium kan meddele Generaldirektoratet for Handel, at Republikken Tadsjikistans regering, indtil de nødvendige procedurer for indgåelse af aftalen i form af brevveksling er afsluttet og denne er trådt i kraft, er rede til at anvende bestemmelserne i aftalen de facto fra den 1. januar 2000. Dette er dog under forudsætning af, at begge parter til enhver tid med fire måneders varsel kan bringe denne de facto-anvendelse af aftalen i form af brevveksling til ophør.Republikken Tadsjikistans udenrigsministerium ønsker at benytte denne lejlighed til på ny at forsikre Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Handel om sin mest udmærkede højagtelse.


text:
 27.3.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 89/37
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Regulativ nr. 62 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af motorkøretøjer med styr med hensyn til tyverisikring
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 10. oktober 2006
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om typegodkendelse
 4.
 Typegodkendelse
 5.
 Almindelige forskrifter
 6.
 Særlige forskrifter
 7.
 Ændring af køretøjstype eller af køretøjets tyverisikringsanordninger
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner ved manglende overensstemmelse af produktionen
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder
 BILAG
 Bilag 1
 Meddelelse
 Bilag 2
 Godkendelsesmærkernes udformning
 Bilag 3
 Holdbarhedsprøve for tyverisikringer af type 3
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Denne forordning finder anvendelse på køretøjer i klasse L1 til L7
 (1), hvis monteret med styr.
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »godkendelse af et køretøj«: godkendelsen af en køretøjstype med hensyn til tyverisikring
 2.2. »køretøjstype«: en klasse af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:
 2.3. »tyverisikringsanordning«: et system, der er konstrueret til at forhindre uberettiget anvendelse af køretøjet, idet det omfatter en aktiv låseaktion, som virker på styringsmekanismen eller transmissionen; dette system kan være:
 2.4. »styringsmekanisme«: styreanordningen (styret), styrehovedet og dettes tilbehørs belægning, styreaksel og alle andre komponenter, som direkte påvirker tyverisikringsanordningens effektivitet
 2.5. »kombination«: en af de særligt planlagte og konstruerede variationer af et låsesystem, som, når de aktiveres rigtigt, muliggør betjening af låsesystemet
 2.6. »nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.
 3. ANSØGNING OM TYPEGODKENDELSE
 3.1.
 Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til tyverisikring skal indsendes af fabrikanten af køretøjet eller af dennes godkendte repræsentant.
 3.2.
 Følgende dokumenter skal vedlægges i tre eksemplarer med følgende oplysninger:
 3.2.1.
 en detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til indretning og udformning af den eller de af køretøjets komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på
 3.2.2.
 tegninger af tyverisikringsanordningen og dennes montering i relevant målestok og tilstrækkeligt detaljeret
 3.2.3.
 en teknisk beskrivelse af anordningen.
 3.3.
 Følgende materiale skal indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår udførelse af godkendelsesprøvningen:
 3.3.1.
 et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, hvis den tekniske tjeneste kræver dette, samt
 3.3.2.
 på anmodning af den tekniske tjeneste, sådanne af køretøjets komponenter, som den tekniske tjeneste anser for at være væsentlige for de kontroller, der er foreskrevet i punkt 5 og 6 i dette regulativ.
 4. TYPEGODKENDELSE
 4.1.
 Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i punkt 5 og 6 ovenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 4.2.
 Hver godkendt


text:
type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele dette nummer, hverken til samme køretøjstype, hvis denne er udstyret med en anden tyverisikringsanordning, eller hvis dens tyverisikringsanordning er monteret anderledes, eller til en anden køretøjstype.
 4.3.
 Meddelelse vedrørende godkendelse eller nægtelse af godkendelse for en køretøjstype efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, samt med tegninger, leveret af ansøgeren, af tyverisikringsanordningen og dennes montering i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold (2).
 4.4.
 Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på typegodkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen
 4.4.2.
 nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en streg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.5.
 Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.
 4.6.
 Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.
 4.7.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.
 4.8.
 Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af godkendelsesmærker.
 5. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 5.1.
 Tyverisikringsanordningen skal være udformet således:
 5.1.1.
 at det er nødvendigt at deaktivere den for at kunne styre køretøjet eller for at køre det eller bevæge det fremad i en lige linje
 5.1.2.
 i tilfælde af tyverisikringsanordninger af type 4, skal anordningen være konstrueret således, at det er nødvendigt at deaktivere den for at frigøre transmissionen. Hvis denne anordning aktiveres med betjeningsorganet for parkeringsanordningen, skal den virke i sammenhæng med den anordning, der deaktiverer køretøjets motor
 5.1.3.
 nøglen må kun kunne trækkes ud, når bolten er i fuldstændigt indgreb eller fuldstændigt frakoblet. Enhver mellemstilling for nøglen, hvor der er risiko for, at bolten efterfølgende går i indgreb, selv om tyverisikringsanordningens nøgle er isat, skal udelukkes.
 5.2.
 Forskrifterne i punkt 5.1 skal opfyldes ved en enkelt anvendelse af én nøgle.
 5.3.
 Den tyverisikringsanordning, der er omhandlet i punkt 5.1 ovenfor, og de af køretøjets


text:
komponenter, som den virker på, skal være konstrueret således, at den ikke hurtigt og upåfaldende kan åbnes, sættes ud af funktion eller ødelægges, f.eks. ved hjælp af billigt, let skjuleligt værktøj, udstyr eller produkter, som offentligheden har let adgang til.
 5.4.
 Tyverisikringsanordningen skal monteres på køretøjet som originaludstyr (dvs. udstyr, som monteres af køretøjsfabrikanten før første detailsalg). Låsen skal være forsvarligt indbygget i tyverisikringsanordningen. (Hvis låsen kan tages ud ved hjælp af nøglen og efter fjernelse af dæksel eller anden fastholdelsesanordning, er dette ikke i modstrid med dette krav).
 5.5.
 Nøglelåsesystemet skal omfatte mindst 1 000 forskellige nøglekombinationer eller et antal, der svarer til det antal køretøjer, der fremstilles hvert år, hvis dette antal er under 1 000. På køretøjer af ens type skal hyppigheden af hver anvendt kombination være i størrelsesordenen 1:1 000.
 5.6.
 Koden til nøgle og lås må ikke være synlig.
 5.7.
 Låsen skal være udformet, fremstillet og monteret således, at låsecylinderen i låst position kun kan drejes med et drejningsmoment på under 0,245 mdaN ved hjælp af den tilhørende nøgle, og
 5.7.1.
 for låsecylindre med stifttilholdere: således at højst to tilholdere, der er identiske og virker i samme retning, er placeret ved siden af hinanden, og højst 60 % af tilholderne i samme lås er identiske
 5.7.2.
 for låsecylindre med skivetilholdere: således at højst to tilholdere, der er identiske og virker i samme retning, er placeret ved siden af hinanden, og højst 50 % af tilholderne i samme lås er identiske.
 5.8.
 Tyverisikringsanordninger skal udelukke enhver risiko for utilsigtet spærring, når køretøjet er i fart, navnlig alle former for spærring, som kan medføre sikkerhedsrisiko.
 5.9.
 Tyverisikringsanordningen skal, hvis den er af type 1, type 2 eller type 3, i den aktiverede stilling være stærk nok til, uden af styremekanismen beskadiges, at kunne modstå et drejningsmoment på 20 mdaN omkring styreakslen i begge retninger under statiske forhold.
 5.10.
 Tyverisikringsanordningen skal, hvis den ikke er af type 1, type 2 eller type 3, være udformet således, at styremekanismen kun kan fastlåses i en vinkel på mindst 20o mod venstre og/eller højre i forhold til retningen lige fremad.
 6. SÆRLIGE FORSKRIFTER
 6.1.
 Ud over de almindelige forskrifter omhandlet i punkt 5 skal tyverisikringsanordningen opfylde de særlige forskrifter nedenfor:
 6.1.1.
 Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 1 eller type 2, må det kun være muligt at aktivere låsen ved at bevæge nøglen, når styret befinder sig i en stilling, hvor bolten kan gå i indgreb i den tilsvarende åbning.
 6.1.2.
 Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, må det kun være muligt for køretøjets bruger at forspænde bolten ved en separat handling kombineret med eller som supplering af drejningen af nøglen. Det må ikke være muligt at fjerne nøglen, når først bolten er forspændt, undtagen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.1.3 ovenfor.
 6.2.
 Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 2 og type 3, må det ikke være muligt for bolten at gå i indgreb, så længe anordningen befinder sig i en stilling, der


text:
tillader aktivering af køretøjets motor.
 6.3.
 Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, må det ikke, når anordningen er indstillet til at fungere, være muligt at forhindre den i at fungere.
 6.4.
 Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, skal tyverisikringsanordningen hele tiden være i god funktionsstand og skal navnlig vedblive at opfylde forskrifterne i punkt 5.7, 5.8, 5.9 og 6.3 ovenfor, efter at den har været udsat for 2 500 låsecyklusser i hver retning af den prøvning, der er omhandlet i bilag 3 til dette regulativ.
 7. ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE ELLER AF KØRETØJETS TYVERISIKRINGSANORDNINGER
 7.1.
 Enhver ændring af køretøjstypen eller køretøjets tyverisikringsanordning skal anmeldes til den myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:
 7.1.1.
 vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene; eller
 7.1.2.
 forlange endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som udfører prøvningerne.
 7.2.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 8.1.
 Ethvert køretøj, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type køretøj for så vidt angår typen af tyverisikringsanordning, dennes montering på køretøjet og de komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på.
 8.2.
 For at kontrollere overensstemmelsen med de i punkt 8.1 foreskrevne krav, skal der undersøges et tilstrækkeligt antal stikprøver af serieproducerede køretøjer, som bærer det godkendelsesmærke, som kræves ifølge dette regulativ.
 9. SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN
 9.1.
 Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.
 9.2.
 Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift: »PRODUKTIONEN OPHØRT«.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.
 (1) Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).
 (2)


text:
Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.
 BILAG 1
 MEDDELELSE
 (Største format: A4 (210 × 297 mm))
 BILAG 2
 GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING
 Model A
 (se regulativets punkt 4.4)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er anbragt på et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype med hensyn til tyverisikring er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 62 med godkendelsesnummer 002439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 62 i den oprindelige udgave.
 Model B
 (se regulativets punkt 4.5)
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er anbragt på et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 62 og nr. 10 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ nr. 62 på de tidspunkter, hvor de respektive godkendelser er udstedt, ikke var blevet ændret, og at regulativ nr. 10 allerede omfattede ændringsserie 01.
 (1) Det andet nummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 3
 HOLDBARHEDSPRØVE FOR TYVERISIKRINGER AF TYPE 3
 1. PRØVNINGSUDSTYR
 1.1. Prøvningsudstyret består af:
 1.1.1.
 en opstilling, egnet til montering af prøveeksemplaret af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, som angivet i punkt 2.3 i dette regulativ
 1.1.2.
 et middel til at aktivere og deaktivere tyverisikringsanordningen, som skal omfatte brug af nøglen
 1.1.3.
 et middel til at dreje styreakslen i forhold til tyverisikringsanordningen.
 2. PRØVNINGSMETODE
 2.1. Et eksemplar af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, fastgøres i den i punkt 1.1.1 ovenfor nævnte opstilling.
 2.2. En prøvningscyklus omfatter følgende operationer:
 2.2.1. Udgangsstilling
 Tyverisikringsanordningen deaktiveres, og styreakslen drejes til en stilling, som hindrer, at tyverisikringsanordningen går i indgreb.
 2.2.2. Stillet til at aktiveres
 Tyverisikringsanordningen føres fra deaktiveret til aktiveret stilling ved hjælp af nøglen.
 2.2.3. Aktiveret
 Styreakslen drejes således, at den påføres et moment på 5,88 Nm ± 0,25 Nm i det øjeblik, hvor tyverisikringsanordningen bringes i indgreb.
 2.2.4. Deaktiveret
 Tyverisikringsanordningen deaktiveres med sædvanlige midler, idet det påførte moment nedsættes til nul for at lette anordningens frakobling.
 2.2.5. Returnering
 Styreakslen drejes til en position, som ikke tillader tyverisikringsanordningen at gå i indgreb.
 2.2.6. Modsat rettet drejning
 De i punkt 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 og 2.2.5 anførte operationer gentages, men styreakslen drejes i modsat retning.
 2.2.7. Intervallet mellem to efterfølgende deaktiveringer af anordningen skal være mindst 10 sekunder.
 2.3. Denne slitagecyklus gentages det i punkt 6.4 i dette regulativ foreskrevne antal gange.


text:
 Avis juridique important
 |
 21998D0312(03)
 Afgørelse nr. 1/98 truffet af associeringsrådet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Letland på den anden side den 23. februar 1998 om fastsættelse af associeringsrådets forretningsorden
 EF-Tidende nr. L 073 af 12/03/1998 s. 0031 - 0037
 AFGØRELSE Nr. 1/98 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Letland på den anden side den 23. februar 1998 om fastsættelse af associeringsrådets forretningsorden (98/193/EF) ASSOCIERINGSRÅDET HAR -under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Letland på den anden side, særlig artikel 110, 111, 112, 113, 114 og 115, ogud fra følgende betragtning:Aftalen trådte i kraft den 1. februar 1998 -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Formandskab Formandskabet for associeringsrådet udøves på skift for tolv måneder ad gangen af henholdsvis en repræsentant for Rådet for Den Europæiske Union på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne og af en repræsentant for Republikken Letlands regering. Første periode begynder på datoen for afholdelse af associeringsrådets første møde og ender den 31. december 1998.Artikel 2 Møder Associeringsrådet træder sammen på ministerplan en gang om året. Der kan efter anmodning fra en af parterne afholdes særlige møder i associeringsrådet, hvis parterne er enige herom.Medmindre parterne bliver enige om andet, holdes associeringsrådets møder på det sædvanlige sted for EU-Rådets samlinger på datoer, som parterne er enige om.Associeringsrådets sekretærer indkalder i forståelse med formanden til møderne i associeringsrådet.Artikel 3 Repræsentation Medlemmer af associeringsrådet, som er forhindret i at deltage i et møde, kan lade sig repræsentere. Hvis et medlem ønsker at lade sig repræsentere, skal han meddele formanden navnet på den, der skal repræsentere ham, inden det møde, hvor han lader sig repræsentere.Den, der repræsenterer et medlem af associeringsrådet, udøver alle dette medlems rettigheder.Artikel 4 Delegationer Medlemmerne af associeringsrådet kan ledsages af embedsmænd.Før hvert møde underrettes formanden om den planlagte sammensætning af parternes delegationer.En repræsentant for Den Europæiske Investeringsbank deltager i associeringsrådets møder som observatør, når der på dagsordenen er opført spørgsmål, som vedrører Banken.Associeringsrådet kan indbyde ikke-medlemmer til at deltage i møderne med henblik på oplysninger om særlige spørgsmål.Artikel 5 Sekretariat En tjenestemand i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og en embedsmand i Republikken Letlands mission i Bruxelles fungerer sammen som sekretærer for associeringsrådet.Artikel 6 Korrespondance Korrespondancen til associeringsrådet sendes til formanden for associeringsrådet på Den Europæiske Unions Generalsekretariats adresse.De to sekretærer sørger for, at den viderebringes til associeringsrådets formand og i givet fald fremsendes til de øvrige medlemmer af associeringsrådet. Den fremsendes til Kommissionens Generalsekretariat, medlemsstaternes faste repræsentationer og Republikken Letlands mission i Bruxelles.Meddelelserne fra associeringsrådets formand sendes til adressaterne via de to sekretærer og fremsendes i givet fald til de øvrige medlemmer af associeringsrådet på de i ovennævnte stykke omhandlede adresser.Artikel 7 Offentlighed Møderne i associeringsrådet er ikke offentlige, medmindre der træffes anden bestemmelse.Artikel 8 Dagsorden for møderne 1. Formanden udarbejder en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes via associeringsrådets sekretærer til


text: de adressater, der er omhandlet i artikel 6, senest 15 dage inden mødet.Den foreløbige dagsorden omfatter de emner, som formanden senest 21 dage inden mødet har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen; dog optages emner ikke på den foreløbige dagsorden, hvis den fornødne dokumentation ikke er fremsendt til sekretærerne inden udsendelsen af dagsordenen.Dagsordenen vedtages af associeringsrådet ved hvert mødes begyndelse. Et emne, som ikke findes på den foreløbige dagsorden, kan optages på dagsordenen, hvis de to parter er enige herom.2. Formanden kan i forståelse med de to parter afkorte de i stk. 1 omhandlede tidsfrister for at tage hensyn til kravene i forbindelse med et specifikt tilfælde.Artikel 9 Protokol De to sekretærer udarbejder et udkast til protokol for hvert møde.Protokollen skal i almindelighed for hvert punkt på dagsordenen indeholde oplysning om- dokumenter, der er forelagt associeringsrådet- erklæringer, som et medlem af associeringsrådet har anmodet om at få optaget i protokollen- de trufne afgørelser, de vedtagne henstillinger og erklæringer og de dragne konklusioner.Udkastet til protokol forelægges associeringsrådet til godkendelse. Den godkendte protokol undertegnes af formanden og de to sekretærer. Protokollen arkiveres i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union, der optræder som depositar for associeringens dokumenter; der sendes en bekræftet genpart til hver af de i artikel 6 omhandlede adressater.Artikel 10 Afgørelser og henstillinger 1. Associeringsrådet træffer afgørelser og vedtager henstillinger ved fælles overenskomst mellem parterne.I perioden mellem møderne kan associeringsrådet træffe afgørelser eller vedtage henstillinger ved skriftlig procedure, hvis de to parter er enige herom.2. Associeringsrådets afgørelser og henstillinger i henhold til Europaaftalens artikel 12 benævnes henholdsvis »afgørelse« og »henstilling« efterfulgt af et løbenummer, af datoen for deres vedtagelse og af en angivelse af deres emne.Associeringsrådets afgørelser og henstillinger underskrives af formanden, og ægtheden bekræftes af de to sekretærer.Afgørelserne og henstillingerne fremsendes til hver enkelt af de i artikel 6 omhandlede adressater.Hver part kan beslutte at offentliggøre associeringsrådets afgørelser og henstillinger i deres respektive officielle tidender (De Europæiske Fællesskabers Tidende og Latvijas Vestnesis).Artikel 11 Sprog Associeringsrådets officielle sprog er de to parters officielle sprog.Medmindre der træffes anden afgørelse, foregår associeringsrådets forhandlinger på grundlag af dokumenter på disse sprog.Artikel 12 Udgifter Fællesskabet og Republikken Letland afholder hver især de udgifter til personale, rejser og underhold, de har som følge af deres deltagelse i associeringsrådets møder, samt udgifter til postforsendelser og telekommunikation.Udgifter til tolkning ved møderne og til oversættelse og reproduktion af dokumenter afholdes af Fællesskabet bortset fra udgifter til tolkning eller oversættelse til eller fra lettisk, som afholdes af Republikken Letland.Andre udgifter i forbindelse med den materielle tilrettelæggelse af møderne afholdes af den part, der er vært for møderne.Artikel 13 Associeringsudvalg 1. Der nedsættes hermed et associeringsudvalg til at bistå associeringsrådet i udførelsen af dets opgaver. Det består af repræsentanter for medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union og af repræsentanter for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber på den ene side og af repræsentanter for Republikken Letlands regering på den anden side, normalt på højtstående embedsplan.2. Associeringsudvalget forbereder associeringsrådets møder og forhandlinger, gennemfører i givet fald associeringsrådets afgørelser og


text: sørger i almindelighed for, at der er kontinuitet i associeringsforholdet, og at Europaaftalen fungerer efter hensigten. Det overvejer ethvert spørgsmål, som det får forelagt af associeringsrådet, eller ethvert andet spørgsmål, som måtte opstå under den daglige gennemførelse af Europaaftalen. Det kan forelægge forslag eller udkast til afgørelser/henstillinger til godkendelse i associeringsrådet.3. I de tilfælde, hvor Europaaftalen refererer til en forpligtelse til konsultation eller en mulighed for konsultation, kan denne konsultation finde sted i associeringsudvalget. Konsultationen kan fortsætte i associeringsrådet, hvis de to parter er enige herom.4. Associeringsudvalgets forretningsorden er indeholdt i bilag I til denne afgørelse.Artikel 14 Underudvalg og særlige grupper De i Europaaftalens artikel 115 nævnte underudvalg står opført i bilag II til denne afgørelse. Underudvalg arbejder under associeringsudvalgets myndighed, og de aflægger rapport til dette efter hvert møde.Associeringsudvalget kan beslutte at nedlægge eksisterende underudvalg og grupper, ændre deres kommissorium eller nedsætte nye underudvalg og grupper til at bistå sig i udførelsen af sine opgaver.Disse underudvalg og grupper har ingen besluttende myndighed.Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 1998.På associeringsrådets vegneR. COOKFormandBILAG I ASSOCIERINGSUDVALGETS FORRETNINGSORDEN Artikel 1 Formandskab Formandskabet for associeringsudvalget udøves på skift for tolv måneder ad gangen af henholdsvis en repræsentant for Europa-Kommissionen på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne og en repræsentant for Republikken Letlands regering. Første periode begynder på datoen for afholdelse af associeringsrådets første møde og ender den 31. december 1998.Artikel 2 Møder Associeringsudvalget holder møde, når omstændighederne kræver det, og de to parter er enige herom.Det enkelte møde i associeringsudvalget holdes på et tidspunkt og et sted, som de to parter er enige om.Det er formanden, der indkalder til møderne i associeringsudvalget.Artikel 3 Delegationer Før hvert møde underrettes formanden om den planlagte sammensætning af parternes delegationer.Artikel 4 Sekretariat En tjenestemand i Europa-Kommissionen og en embedsmand fra Republikken Letlands regering fungerer sammen som sekretærer for associeringsudvalget.Alle meddelelser til og fra formanden i henhold til denne afgørelse fremsendes til sekretærerne for associeringsudvalget og til sekretærerne og formanden for associeringsrådet.Artikel 5 Offentlighed Møderne i associeringsudvalget er ikke offentlige, medmindre der træffes anden bestemmelse.Artikel 6 Dagsorden for møderne 1. Formanden udarbejder en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes via associeringsudvalgets sekretærer til de adressater, der er omhandlet i artikel 4, senest 15 dage inden mødet.Den foreløbige dagsorden omfatter de emner, som formanden senest 21 dage inden mødet har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen; dog optages emner ikke på den foreløbige dagsorden, hvis den fornødne dokumentation ikke er fremsendt til sekretærerne inden udsendelsen af dagsordenen.Associeringsudvalget kan anmode eksperter om at deltage i møderne med henblik på oplysninger om særlige spørgsmål.Dagsordenen vedtages af associeringsudvalget ved hvert mødes begyndelse. Et emne, som ikke findes på den foreløbige dagsorden, kan optages på dagsordenen, hvis de to parter er enige herom.2. Formanden kan i forståelse med de to parter afkorte de i stk. 1 omhandlede tidsfrister for at tage hensyn til kravene i forbindelse med et specifikt tilfælde.Artikel 7 Protokol Der udarbejdes en protokol for hvert enkelt møde, som bygger på formandens opsummering af de konklusioner, associeringsudvalget er nået frem


text: til.Når associeringsudvalget har vedtaget protokollen, undertegnes den af formanden og af sekretærerne, og den arkiveres af begge parter. En genpart af protokollen fremsendes til hver af de i artikel 4 omhandlede adressater.Artikel 8 Forhandlingsprocedure I de specifikke tilfælde, hvor associeringsrådet i henhold til artikel 114, stk. 2, i Europaaftalen har bemyndiget associeringsudvalget til at træffe afgørelser/vedtage henstillinger, benævnes disse retsakter henholdsvis »afgørelse« og »henstilling« efterfulgt af et løbenummer, af datoen for deres vedtagelse og af en angivelse af deres emne. Afgørelser træffes, og henstillinger vedtages ved fælles overenskomst mellem parterne.Associeringsudvalgets afgørelser og henstillinger underskrives af formanden, ægtheden bekræftes af de to sekretærer, hvorefter de fremsendes til hver enkelt af de i artikel 4 i dette bilag omhandlede adressater. Hver part kan beslutte at offentliggøre associeringsudvalgets afgørelser og henstillinger i deres respektive officielle tidender (dvs. De Europæiske Fællesskabers Tidende og Latvijas Vestnesis).Artikel 9 Udgifter Fællesskabet og Republikken Letland afholder hver især de udgifter til personale, rejser og underhold, de har som følge af deres deltagelse i møderne i associeringsudvalget, samt udgifter til postforsendelser og telekommunikation.Udgifter til tolkning ved møderne og til oversættelse og reproduktion af dokumenter afholdes af Fællesskabet bortset fra udgifter til tolkning eller oversættelse til eller fra lettisk, som afholdes af Republikken Letland.Andre udgifter i forbindelse med den materielle tilrettelæggelse af møderne afholdes af den part, der er vært for møderne.BILAG II TVÆRFAGLIG UNDERUDVALGSSTRUKTUR >TABELPOSITION>


text:
 14.4.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 95/44
 AFGØRELSE
 Nr. 1/2005 TRUFFET AF AVS-EF-MINISTERRÅDET
 den 8. marts 2005
 om fastsættelse af AVS-EF-Ministerrådets forretningsorden
 (2005/297/EF)
 AVS-EF-MINISTERRÅDET HAR —
 under henvisning til AVS-EF-partnerskabsaftalen undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, særlig artikel 15, stk. 5, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 AVS-EF-Ambassadørudvalget fastsatte ved afgørelse nr. 1/2001 af 30. januar 2001 AVS-EF-Ministerrådets forretningsorden ved delegering af beføjelser.
 (2)
 Visse ændringer er nødvendige for at tage hensyn til de nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union.
 (3)
 På AVS-EF-Ministerrådets 29. samling, der blev afholdt den 6. maj 2004 i Gaborone, Botswana, blev der truffet afgørelse om at ændre forretningsordenen i overensstemmelse hermed —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Mødedatoer og -sted
 1. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, i AVS-EF-partnerskabsaftalen, i det følgende benævnt »AVS-EF-aftalen«, træder AVS-EF-Ministerrådet, i det følgende benævnt »rådet«, i princippet sammen en gang om året og hver gang, det er nødvendigt, på anmodning af en af parterne.
 2. Rådet indkaldes af formanden. Mødedatoen fastsættes efter fælles overenskomst mellem parterne.
 3. Rådet træder sammen enten på de steder, hvor samlingerne i Rådet for Den Europæiske Union sædvanligvis finder sted, eller i sekretariatet for AVS-staterne, eller i en by i en AVS-stat, i henhold til afgørelse truffet af rådet.
 Artikel 2
 Dagsorden
 1. Den foreløbige dagsorden for hver samling udarbejdes af formanden. Den fremsendes til de øvrige medlemmer af rådet mindst 30 dage inden samlingens begyndelse. På den foreløbige dagsorden optages punkter, for hvilke anmodning om optagelse er formanden i hænde senest 30 dage inden samlingens begyndelse.
 På den foreløbige dagsorden kan optages punkter, for hvilke der er indgivet dokumentmateriale til rådets sekretariat i så god tid, at det kan fremsendes til medlemmerne af rådet og af AVS-EF-Ambassadørudvalget, i det følgende benævnt »udvalget«, mindst 21 dage før samlingens begyndelse.
 2. Dagsordenen vedtages af rådet ved hver samlings begyndelse. I tilfælde af hastesager kan rådet på anmodning fra AVS-staterne eller Fællesskabet beslutte på dagsordenen at optage punkter, for hvilke de i stk. 1 foreskrevne frister ikke er overholdt.
 3. Den foreløbige dagsorden kan opdeles i A-punkter, B-punkter og C-punkter.
 Som A-punkter opføres de spørgsmål, som rådet kan godkende uden drøftelse.
 Som B-punkter opføres spørgsmål, som kræver drøftelse i rådet, før de kan godkendes.
 C-punkterne gøres til genstand for en uformel udveksling af synspunkter.
 Artikel 3
 Forhandlinger
 1. Rådet træffer sine afgørelser ved fælles overenskomst mellem parterne i overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, i AVS-EF-aftalen.
 2. Rådet er kun beslutningsdygtigt, hvis mindst halvdelen af medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union, et medlem af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (herefter benævnt »Kommissionen«) og to tredjedele af de medlemmer, der repræsenterer AVS-staternes regeringer, er til stede.
 3. Hvis et medlem af rådet er forhindret i at deltage i en rådssamling, kan vedkommende lade sig repræsentere. Medlemmet meddeler i så tilfælde formanden dette og oplyser, hvilken person eller delegation der har beføjelse til at repræsentere det. Repræsentanten udøver alle det forhindrede medlems rettigheder.
 4. Rådets medlemmer kan lade sig ledsage af embedsmænd,


text:
som bistår dem.
 5. Den enkelte delegations sammensætning meddeles formanden inden hver samlings begyndelse.
 6. En repræsentant for Den Europæiske Investeringsbank, i det følgende benævnt »Banken«, er til stede ved rådets møder, når der på dagsordenen er opført spørgsmål, som henhører under områder, der vedrører Banken.
 Artikel 4
 Skriftlig procedure
 Rådet kan i hastesager træffe sine afgørelser pr. korrespondance. Enighed om denne procedure kan opnås enten under en af rådets samlinger eller i udvalget.
 Samtidig med at der træffes afgørelse om anvendelse af denne fremgangsmåde, kan der fastsættes en svarfrist. Ved udløbet af denne frist konstaterer formanden for rådet på grundlag af referat fra rådets to sekretærer, om der ud fra de modtagne svar kan anses at foreligge enighed.
 Artikel 5
 Udvalg og arbejdsgrupper
 Rådet kan nedsætte udvalg eller arbejdsgrupper til at udføre sådanne opgaver, som det finder nødvendige, herunder eventuelt at forberede dets drøftelser om samarbejdsområderne eller særlige aspekter af partnerskabet.
 Overvågningen af disse udvalgs og arbejdsgruppers arbejde kan delegeres til udvalget.
 Artikel 6
 Snævre ministergrupper
 Uden at dette i øvrigt berører artikel 5, kan rådet under sine samlinger pålægge snævre ministergrupper, der nedsættes på et paritetisk grundlag, at forberede dets drøftelser og konklusioner vedrørende bestemte punkter på dagsordenen.
 Artikel 7
 Ministerudvalg
 1. I overensstemmelse med artikel 83 i AVS-EF-aftalen nedsættes AVS-EF-udvalget for Samarbejde med henblik på Udviklingsfinansiering. Rådet fastlægger dettes udvalgs forretningsorden.
 2. Rådet undersøger handelspolitiske spørgsmål og rapporter, der forelægges af Det Blandede AVS-EF-ministerudvalg for Handel i overensstemmelse med artikel 38 i AVS-EF-aftalen.
 Artikel 8
 Stater, der deltager med observatørstatus
 1. Repræsentanterne for AVS-EF-aftalens signatarstater, som på datoen for aftalens ikrafttræden endnu ikke har afsluttet de i dennes artikel 93, stk. 1 og 2, omhandlede procedurer, kan deltage i rådets samlinger som observatører. De kan i så tilfælde opnå tilladelse til at deltage i rådets drøftelser.
 2. Samme regel gælder for de lande, der er omhandlet i artikel 93, stk. 6, i AVS-EF-aftalen.
 3. Rådet kan bemyndige repræsentanterne for en stat, der ansøger om at tiltræde AVS-EF-aftalen, til at deltage som observatører i rådets arbejde.
 Artikel 9
 Fortrolighed og officielle publikationer
 1. Medmindre andet bestemmes, er rådets møder ikke offentlige. Adgang til rådets møder er betinget af forevisning af adgangskort.
 2. Med forbehold af andre gældende bestemmelser er rådets forhandlinger og afgørelser undergivet tavshedspligt, medmindre andet bestemmes af rådet.
 3. Hver af parterne kan beslutte at offentliggøre rådets afgørelser, resolutioner, henstillinger og udtalelser i deres respektive officielle publikationer.
 Artikel 10
 Dialog med ikke-statslige aktører
 1. Rådet kan i tilslutning til sine ordinære samlinger indbyde repræsentanter for økonomiske og sociale interessegrupper og for civilsamfundet i AVS-staterne og Den Europæiske Union til at deltage i meningsudvekslinger med henblik på at informere dem og høre dem om dagsordenspunkterne.
 2. Rådets sekretariat varetager tilrettelæggelsen af sådanne meningsudvekslinger med repræsentanter for økonomiske og sociale interesseorganisationer og for civilsamfundet. Rådet kan bl.a. med Europa-Kommissionens samtykke overdrage visse beføjelser til repræsentative organisationer for civilsamfundet. Rådets sekretariat kan særlig, når det drejer sig om meningsudvekslinger med økonomiske og sociale interesseorganisationer, overdrage De Europæiske Fællesskabers Økonomiske


text:
og Sociale Udvalg visse opgaver.
 3. Punkterne på dagsordenen, som skal drøftes med de ikke-statslige aktører, fastsættes af formanden på forslag af rådets sekretariat. De meddeles de andre medlemmer af rådet samtidig med den foreløbige dagsorden for hver samling.
 Artikel 11
 Regionale og subregionale organisationer
 Regionale og subregionale AVS-organisationer kan lade sig repræsentere på rådets samlinger og udvalgets møder med observatørstatus efter forudgående afgørelse herom fra rådets side.
 Artikel 12
 Meddelelser og protokollater
 1. Enhver meddelelse i henhold til denne forretningsorden fremsendes af rådets sekretariat til AVS-staternes repræsentanter, sekretariatet for AVS-staterne, medlemsstaternes faste repræsentanter, Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen.
 Meddelelserne fremsendes ligeledes til formanden for Banken, såfremt de vedrører denne.
 2. For hver samling optages et protokollat, der blandt andet nævner de afgørelser, der er truffet af rådet.
 Efter rådets godkendelse af protokollatet underskrives dette af formanden og af rådets to sekretærer; det opbevares i rådets arkiver. En genpart af protokollatet fremsendes til de i stk. 1 nævnte modtagere.
 Artikel 13
 Dokumentation
 Medmindre andet bestemmes, fører rådet sine forhandlinger på grundlag af dokumenter udarbejdet på parternes officielle sprog.
 Artikel 14
 Retsakternes form
 1. Afgørelser, resolutioner, henstillinger og udtalelser i henhold til artikel 15, stk. 3, i AVS-EF-aftalen opdeles i artikler.
 De i første afsnit omhandlede retsakter afsluttes med udtrykket »Udfærdiget i ..., den ...«, med anførelse af den dato, på hvilken retsakterne er vedtaget af rådet.
 2. Afgørelser i henhold til AVS-EF-aftalens artikel 15, stk. 3, bærer betegnelsen »Afgørelse«, efterfulgt af et løbenummer, datoen for vedtagelsen samt angivelse af emnet.
 Afgørelsernes ikrafttrædelsesdato angives i disse. De indeholder følgende punktum: »AVS-staterne, Fællesskabet og dets medlemsstater er hver for sit vedkommende forpligtet til at træffe de foranstaltninger, som gennemførelsen af denne afgørelse medfører.«
 3. Resolutioner, henstillinger og udtalelser i henhold til AVS-EF-aftalens artikel 15, stk. 3, bærer henholdsvis betegnelsen »Resolution«, »Henstilling« eller »Udtalelse«, efterfulgt af et løbenummer, datoen for vedtagelsen samt angivelse af emnet.
 4. Teksten til de af rådet vedtagne retsakter forsynes med formandens underskrift og opbevares i rådets arkiver.
 Disse akter fremsendes af rådets to sekretærer til de i artikel 12, stk. 1, nævnte modtagere.
 Artikel 15
 Formandskab
 Formandskabet for rådet varetages på skift som følger:
 —
 fra 1. april til 30. september af et medlem af regeringen for en AVS-stat
 —
 fra 1. oktober til 31. marts af et medlem af Rådet for Den Europæiske Union.
 Artikel 16
 Udvalget
 1. Rådet kan i overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i AVS-EF-aftalen delegere beføjelser til udvalget.
 2. De betingelser, hvorunder udvalget træder sammen, fastsættes i dets forretningsorden.
 3. Udvalget forbereder rådets samlinger og udfører de opgaver, som rådet pålægger det.
 Artikel 17
 Deltagelse i Den Blandede Parlamentariske Forsamling
 Når rådet deltager i Den Blandede Parlamentariske Forsamling, repræsenteres det ved sin formand.
 Såfremt formanden er forhindret, udpeger han det medlem, der skal træde i hans sted.
 Artikel 18
 Sammenhæng i fællesskabspolitikkerne og indvirkning på anvendelsen af AVS-EF-aftalen
 1. Når AVS-staterne anmoder om en konsultation i henhold til artikel 12 i AVS-EF-aftalen, finder denne sted snarest og som


text:
hovedregel senest 15 dage efter anmodningens fremsættelse.
 2. Det kompetente organ kan være rådet, udvalget, et af de to ministerudvalg i artikel 7 eller en ad hoc-gruppe.
 Artikel 19
 Sekretariat
 Rådets og udvalgets sekretariatsforretninger varetages af to sekretærer på paritetisk grundlag.
 Den ene af disse to sekretærer udnævnes af AVS-staterne og den anden af Fællesskabet efter gensidig konsultation.
 Sekretærerne udfører deres hverv i fuldkommen uafhængighed, idet de udelukkende har AVS-EF-aftalens interesser for øje, uden at søge eller modtage instruktioner fra nogen regering, organisation eller myndighed bortset fra rådet og udvalget.
 Korrespondance til rådet stiles til dettes formand på hjemstedet for sekretariatet for rådet.
 Artikel 20
 Denne afgørelse ophæver og træder i stedet for afgørelse nr. 1/2001 truffet af AVS-EF-Ambassadørudvalget den 30. januar 2001 om fastsættelse af AVS-EF-Ministerrådets forretningsorden.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 8. marts 2005.
 På AVS-EF-Ministerrådets vegne
 J. ASSELBORN
 Formand


text:
 Avis juridique important
 |
 22003X0830(02)
 Indgåelse af et aftalememorandum med Cypern om deltagelse i et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008)
 EU-Tidende nr. C 205 af 30/08/2003 s. 0005 - 0005
 Indgåelse af et aftalememorandum med Cypern om deltagelse i et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008)(2003/C 205/06)Aftalememorandummet mellem Europa-Kommissionen på Det Europæiske Fællesskabs vegne og regeringen for Cypern, om deltagelse i et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) blev undertegnet den 3. marts 2003.Aftalememorandummets fulde tekst på engelsk findes på følgende netside:http://europa.eu.int/comm/ enlargement/pas/ocp/ocp_index.htm