text:
af oplysningsskemaet og dets bilag.
 8.3.
 Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens godkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de(n) motor(er), som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse.
 8.3.1.
 Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning:
 Efter at motoren er overgivet til myndighederne, må fabrikanten ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer.
 8.3.1.1.
 Tre motorer stikprøveudtages af serien. Motorer, der kun underkastes ESC- og ELR-test eller kun ETC-test med henblik på typegodkendelse til række A i tabellerne i punkt 5.2.1, er underlagt de pågældende prøvninger til undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Med myndighedens godkendelse er alle andre motorer, der er typegodkendt til række A, B1 eller B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, underlagt prøvning i enten ESC- og ELR-cyklusser eller i ETC-cyklussen med henblik på undersøgelse af produktionens overensstemmelse. Grænseværdierne er anført i regulativets punkt 5.2.1.
 8.3.1.2.
 Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 1 til dette regulativ, når den ansvarlige myndighed er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen.
 Prøvningerne udføres i overensstemmelse med tillæg 2 til dette regulativ, når den ansvarlige myndighed ikke er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen.
 På fabrikantens begæring kan prøvningerne udføres i henhold til tillæg 3 til dette regulativ.
 8.3.1.3.
 På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøveudtagning anses produktionen af en serie at være overensstemmende, når afgørelsen »godkendt« er opnået for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når afgørelsen »forkastet« er opnået for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i det pågældende tillæg.
 Når afgørelsen »godkendt« er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres ved nogen supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende.
 Hvis afgørelsen »godkendt« ikke opnås for samtlige forurenende stoffer, og afgørelsen »forkastet« ikke opnås for ét forurenende stof, foretages prøvning af endnu en motor (jf. fig. 2).
 Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I så tilfælde registreres dette som en afgørelse om forkastelse.
 8.3.2.
 Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer. Gasdrevne motorer tilkøres efter proceduren foreskrevet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.
 8.3.2.1.
 På fabrikantens begæring kan prøvningerne dog udføres på diesel- eller gasmotorer, som er tilkørt længere end angivet i punkt 8.3.2, dog højst 100 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer.
 8.3.2.2.
 Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 8.3.2.1, kan dette ske på:
 a)
 alle de motorer, som afprøves, eller
 b)
 den først afprøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på følgende måde:
 i)
 de forurenende emissioner måles ved nul og ved »x« timer på den først afprøvede motor
 ii)
 forskydningskoefficienten for emissionen i tidsrummet mellem nul og »x« timer beregnes for hvert forurenende stof:
 a.
 emissioner ved »x« timer/emissioner ved nul timer
 b.
 Koefficienten kan være mindre end én.
 De efterfølgende


text:
testmotorer underkastes ikke tilkørselsproceduren, men deres emissioner ved nul timer vil blive ændret med forskydningskoefficienten.
 I dette tilfælde skal følgende værdier anvendes:
 a)
 værdierne ved »x« timer for den første motor,
 b)
 værdierne ved nul timer, ganget med forskydningskoefficienten, for de øvrige motorer.
 8.3.2.3.
 For diesel- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøvninger udføres med brændstof af handelskvalitet. På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette regulativ med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor.
 8.3.2.4.
 For naturgasdrevne motorer kan alle disse prøvninger foretages med brændstof af handelskvalitet på følgende måde:
 a)
 for H-mærkede motorer med brændstof inden for H-området (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00)
 b)
 for L-mærkede motorer med brændstof inden for L-området (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19)
 c)
 for HL-mærkede motorer med brændstof inden for hele λ-forskydningsfaktorens område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).
 På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 i dette regulativ.
 8.3.2.5.
 Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af brændstof af handelskvalitet skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet afprøvet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.1.3.1 og 4.2.1.1, og som stammotoren kan have været afprøvet på. Resultatet skal derefter omregnes ved hjælp af de pågældende faktorer »r«, »ra« eller »rb« som beskrevet i punkt 4.1.4, 4.1.5.1 og 4.2.1.2. Hvis »r«, »ra« eller »rb« er mindre end én, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1 og 2, og, i givet fald, brændstof 3 for naturgasdrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne motorer).
 8.3.2.6.
 Prøvning af produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret til.
 Figur 2
 Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse
 8.4. Egendiagnosesystem (OBD)
 8.4.1.
 Hvis OBD-systemets overensstemmelse skal kontrolleres, skal det ske som følger:
 8.4.2.
 Når den godkendende myndighed finder, at produktionskvaliteten synes utilfredsstillende, udtages en tilfældig motor af serien, og den underkastes de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger Prøvningerne kan udføres på en motor, der er tilkørt i maksimalt 100 timer.
 8.4.3.
 Produktionen anses for overensstemmende, hvis denne motor opfylder kravene i de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger.
 8.4.4
 Opfylder den udtagne motor ikke kravene i punkt 8.4.2, udtages en yderligere stikprøve på fire motorer af serien, som underkastes de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger. Prøvningerne kan udføres på motorer, der er tilkørt i maksimalt 100 timer.
 8.4.5.
 Produktionen anses for overensstemmende, hvis mindst tre motorer ud af den yderligere stikprøve på fire motorer opfylder kravene i de i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ beskrevne prøvninger.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
9. KØRETØJERS/MOTORES OVERENSSTEMMELSE EFTER IBRUGTAGNING
 9.1.
 I forbindelse med dette regulativ skal ibrugtagne køretøjers/motorers overensstemmelse kontrolleres med mellemrum igennem den i køretøjet monterede motors levetid.
 9.2.
 For så vidt angår godkendelser for emissioner er det hensigtsmæssigt med yderligere foranstaltninger for at kunne bekræfte, at de emissionsbegrænsende anordninger er funktionsdygtige i den i køretøjet monterede motors levetid ved almindelig brug.
 9.3.
 De procedurer, som skal følges i forbindelse med ibrugtagne køretøjers/motorers overensstemmelse, findes i bilag 8 til dette regulativ.
 10. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 10.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en motor eller en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ikke er overholdt, eller hvis køretøjet/køretøjerne eller motoren/motorerne ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol.
 10.2.
 Hvis en kontraherende part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.
 11. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE
 11.1.
 Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt typen. Den pågældende myndighed kan da enten:
 11.1.1.
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at den ændrede type stadig opfylder forskrifterne, eller
 11.1.2.
 kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvningen.
 11.2.
 De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.5 foreskrevne procedure.
 11.3.
 Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.
 12. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ.
 13. OVERGANGSBESTEMMELSER
 13.1. Generelt
 13.1.1.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte at udstede ECE-godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.
 13.1.2.
 Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 05 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, alene ECE-godkendelser af motorer, der opfylder kravene i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05.
 Motoren skal underkastes de relevante prøvninger beskrevet i punkt 5 og skal være i overensstemmelse med punkt 13.2.1., 13.2.2. og 13.2.3.
 13.2. Nye typegodkendelser
 13.2.1.
 Uanset bestemmelserne i punkt 13.4 og 13.5 udsteder de kontraherende parter, der anvender regulativet, fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 05 alene ECE-godkendelser af motorer, der er i overensstemmelse med:
 a)
 de relevante emissionsgrænseværdier i


text:
række B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1 i dette regulativ
 b)
 de krav til holdbarhed, der er fastlagt i punkt 5.3
 c)
 de OBD-krav, der er fastlagt i punkt 5.4
 d)
 de supplerende krav, der er fastlagt i punkt 5.5.
 Bogstav
 Dato
 Nye typer — alle typer
 Række (19)
 OBD
 etape I (20)
 OBD
 etape II
 Holdbarhed og efter ibrugtagning
 NOx-begrænsning
 (21)
 B
 01/10/05
 01/10/06
 B1(2005)
 JA
 —
 JA
 —
 C
 09/11/06
 01/10/07
 B1(2005)
 JA
 —
 JA
 JA
 D
 B2(2008)
 JA
 —
 JA
 —
 E
 B2(2008)
 JA
 —
 JA
 JA
 F
 B2(2008)
 —
 JA
 JA
 —
 G
 B2(2008)
 —
 JA
 JA
 JA
 H
 C
 JA
 —
 JA
 —
 I
 C
 JA
 —
 JA
 JA
 J
 C
 —
 JA
 JA
 —
 K
 C
 —
 JA
 JA
 JA
 13.2.2.
 Uanset bestemmelserne i punkt 13.4 og 13.5 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fra den 9. november 2006 kun meddele ECE-godkendelse for en motor, hvis denne opfylder alle kravene i punkt 13.2.1 samt de supplerende bestemmelser i punkt 5.5 i dette regulativ.
 13.2.3.
 Uanset bestemmelserne i punkt 13.4.1 og 13.5 må kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fra den 1. oktober 2008 kun meddele ECE-godkendelse for en motor, hvis denne opfylder:
 a)
 de relevante emissionsgrænseværdier i række B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1
 b)
 de krav til holdbarhed, der er fastlagt i punkt 5.3
 c)
 de OBD-krav, der er fastlagt i punkt 5.4 (OBD etape 2)
 d)
 de supplerende krav, der er fastlagt i punkt 5.5.
 13.3. Udløb af gyldigheden for gamle godkendelser
 13.3.1.
 Fra den officielle ikrafttrædelsesdato for 05-ændringsserien er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 04-ændringsserien ugyldige.
 13.3.2.
 Fra den 1. oktober 2007 er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien ugyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.2.
 13.3.3.
 Fra den 1 oktober 2009 er typegodkendelser udstedt i henhold til dette regulativ som ændret ved 05-ændringsserien ugyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.3.
 13.4. Gasmotorer
 13.4.1.
 Gasmotorer behøver ikke opfylde bestemmelserne i punkt. 5.5.
 13.4.2.
 Gasmotorer behøver ikke opfylde bestemmelserne i punkt. 5.4.1 (OBD etape 1).
 13.5. Reservedele til køretøjer i brug
 13.5.1.
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat udstede godkendelser for motorer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved enhver af de tidligere ændringsserier, eller indtil et hvilket som helst niveau af regulativet som ændret ved 05-ændringsserien, forudsat at disse motorer er beregnet som reservedele til køretøjer i brug, og at den pågældende tidligere standard var gyldig på tidspunktet for køretøjets ibrugtagning.
 14. NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.
 (1) Naturgas.
 (2)


text:
Autogas (LPG).
 (3) Regulativ nr. 83 findes kun anvendelse på køretøjer med en referencemasse ≤ 2 840 kg som udvidelse af en godkendelse meddelt et køretøj i klasse M1 eller N1. 1/
 (4) »R49« eller »R83« betyder, at fabrikanter kan opnå typegodkendelse i henhold til nærværende regulativ eller regulativ nr. 83, jf. punkt 1.2.
 (5) Finder kun anvendelse på trin C i tabel 2 i punkt 5.2.1.
 (6) Anvendelsesdatoer i henhold til punkt 5.4.2.
 (7) Punkt 5.4.1 i dette regulativ indeholder bestemmelser om overvågning af væsentlige funktionsfejl i stedet for overvågning af forringelsen eller tabet af den katalytiske eller filtermæssige effektivitet i et system til efterbehandling af udstødningen. Eksempler på væsentlige funktionsfejl findes i punkt 3.2.3.2 og 3.2.3.3 i bilag 9A til dette regulativ.
 (8) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien- Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand og 56 for Montenegro. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, og vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN's generalsekretær til de kontraherende parter.
 (9) Jf. tabellen i punkt 5.2.1 i dette regulativ.
 (10) I henhold til punkt 5.4 i dette regulativ er gasmotorer undtaget fra OBD-tape I.
 (11) Jf. punkt 5.2.1 i dette regulativ.
 (12) Indtil den 1. oktober 2008 gælder følgende: »en omgivende temperatur inden for intervallet 279-303 K (6-30 oC)«.
 (13) Dette temperaturinterval vil blive revideret som led i den i revideringen af dette regulativ med særlig fokus på, hvorvidt den lavere temperaturgrænse er hensigtsmæssig.
 (14) For motorer med slagvolumen på under 0,75 dm3 pr. cylinder og hastighed ved mærkeeffekten på over 3 000 min-
 1.
 (15) Kun for NG-motorer.
 (16) Anvendes ikke for gasdrevne motorer på stadium B1 og B2.
 (17) For motorer med slagvolumen på under 0,75 dm3 pr. cylinder og hastighed ved mærkeeffekten på over 3 000 min-
 1.
 (18) /Som defineret i


text:
den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3).
 (19) Jf. tabellen i punkt 5.2.1 i dette regulativ.
 (20) I henhold til punkt 5.4 i dette regulativ er gasmotorer undtaget fra OBD-etape I.
 (21) Jf. punkt 5.2.1 i dette regulativ.
 Tillæg 1
 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse når standardafvigelsen er tilfredsstillende
 1.
 I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende.
 2.
 Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).
 3.
 Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ (jf. figur 2):
 Idet:
 L
 =
 den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof
 xi
 =
 den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven
 s
 =
 et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den naturlige logaritme til måleværdierne)
 n
 =
 det aktuelle stikprøveantal.
 4.
 For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved hjælp af følgende formel:
 5.
 Hvorefter:
 a)
 er det statistiske testresultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof godkendt
 b)
 hvis det statistiske testresultat er mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof forkastet
 c)
 ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.1 i regulativet, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.
 Tabel 3
 Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 1
 Mindste stikprøvestørrelse: 3
 Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)
 Godkendelsesgrænse An
 Forkastelselsgrænse Bn
 3
 3,327
 -4,724
 4
 3,261
 -4,790
 5
 3,195
 -4,856
 6
 3,129
 -4,922
 7
 3,063
 -4,988
 8
 2,997
 -5,054
 9
 2,931
 -5,120
 10
 2,865
 -5,185
 11
 2,799
 -5,251
 12
 2,733
 -5,317
 13
 2,667
 -5,383
 14
 2,601
 -5,449
 15
 2,535
 -5,515
 16
 2,469
 -5,581
 17
 2,403
 -5,647
 18
 2,337
 -5,713
 19
 2,271
 -5,779
 20
 2,205
 -5,845
 21
 2,139
 -5,911
 22
 2,073
 -5,977
 23
 2,007
 -6,043
 24
 1,941
 -6,109
 25
 1,875
 -6,175
 26
 1,809
 -6,241
 27
 1,743
 -6,307
 28
 1,677
 -6,373
 29
 1,611
 -6,439
 30
 1,545
 -6,505
 31
 1,479
 -6,571
 32
 -2,112
 -2,112
 Tillæg 2
 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er utilfredsstillende eller ikke foreligger
 1.
 I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen af fabrikantens produktion enten ikke er tilfredsstillende eller ikke foreligger.
 2.
 Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte,


text:
er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).
 3.
 Værdierne af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ regnes, efter anvendelse af den relevante DF, for at være logaritmisk normalfordelte og skal transformeres ved uddragelse af den naturlige logaritme til værdierne. Lad m0 og m være henholdsvis mindste og største stikprøvestørrelse (m0 = 3 og m = 32) og lad n være det aktuelle stikprøveantal.
 4.
 Idet den naturlige logaritme til værdierne målt i serien (efter anvendelse af den relevante DF) er x1, x2, ..., xi, og L er den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, defineres:
 di = xi - L
 5.
 Tabel 4 angiver værdierne af tallene svarende til afgørelsen godkendt (An) og forkastet (Bn) og de tilhørende aktuelle stikprøveantal. Det statistiske resultat er forholdet
 , som benyttes til afgørelse af, om serien er godkendt eller ikke, på følgende måde:For m0 ≤ n ≤ m:
 a)
 serien godkendt, hvis
 /vn ≤ An,
 b)
 serien forkastet, hvis
 /vn ≥ Bn,
 c)
 foretag endnu en måling, hvis An <
 /vn < Bn.
 6.
 Noter:
 Følgende rekursionsformel er nyttig til beregning af på hinanden følgende værdier af det statistiske testresultat:
 (n = 2,3,...; ; v1 = 0)
 Tabel 4:
 Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 2
 Mindste stikprøvestørrelse: 3
 Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)
 Godkendelsesgrænse An
 Forkastelselsgrænse Bn
 3
 -0,80381
 16,64743
 4
 -0,76339
 7,68627
 5
 -0,72982
 4,67136
 6
 -0,69962
 3,25573
 7
 -0,67129
 2,45431
 8
 -0,64406
 1,94369
 9
 -0,61750
 1,59105
 10
 -0,59135
 1,33295
 11
 -0,56542
 1,13566
 12
 -0,53960
 0,97970
 13
 -0,51379
 0,85307
 14
 -0,48791
 0,74801
 15
 -0,46191
 0,65928
 16
 -0,43573
 0,58321
 17
 -0,40933
 0,51718
 18
 -0,38266
 0,45922
 19
 -0,35570
 0,40788
 20
 -0,32840
 0,36203
 21
 -0,30072
 0,32078
 22
 -0,27263
 0,28343
 23
 -0,24410
 0,24943
 24
 -0,21509
 0,21831
 25
 -0,18557
 0,18970
 26
 -0,15550
 0,16328
 27
 -0,12483
 0,13880
 28
 0,09354
 0,11603
 29
 -0,06159
 0,09480
 30
 -0,02892
 0,07493
 31
 -0,00449
 0,05629
 32
 0,03876
 0,03876
 Tillæg 3
 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse på fabrikantens anmodning
 1.
 I dette tillæg beskrives fremgangsmåden, når produktionens overensstemmelse på fabrikantens begæring kontrolleres med hensyn til emission af forurenende stoffer.
 2.
 Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (fabrikantens risiko = 10 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).
 3.
 Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.2.1 i dette regulativ (jf. figur 2):
 Idet:
 L
 =
 den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof
 xi
 =
 den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven
 s
 =
 et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den naturlige logaritme til måleværdierne)
 n
 =
 det aktuelle stikprøveantal.
 4.
 For den pågældende stikprøve beregnes det statistiske testresultat, der kvantificerer antallet af ikke-overensstemmende motorer, dvs. xi ≥ L.
 5.
 Hvorefter:
 a)
 hvis det statistiske resultat er mindre end eller lig


text:
med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 5, nås afgørelsen »godkendt« for det pågældende forurenende stof;
 b)
 hvis det statistiske resultat er større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 5, nås afgørelsen »forkastet« for det pågældende stof;
 c)
 ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.1 i dette regulativ, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.
 I tabel 5 beregnes godkendelsesgrænse og forkastelsesgrænse efter ISO 8422/1991.
 Tabel 5
 Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 3
 Mindste stikprøvestørrelse: 3
 Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)
 Godkendelsesgrænse
 Forkastelsesgrænse
 3
 —
 3
 4
 0
 4
 5
 0
 4
 6
 1
 5
 7
 1
 5
 8
 2
 6
 9
 2
 6
 10
 3
 7
 11
 3
 7
 12
 4
 8
 13
 4
 8
 14
 5
 9
 15
 5
 9
 16
 6
 10
 17
 6
 10
 18
 7
 11
 19
 8
 9
 Tillæg 4
 Bestemmelse af systemækvivalens
 Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal, jf. punkt 5.2 i dette bilag, ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af (mindst) 7 par stikprøver af det kandiderende system og et af de godkendte referencesystemer i dette regulativ ved anvendelse af en eller flere hensigtsmæssige prøvecyklusser. De ækvivalenskriterier, som skal anvendes, er F-testen og den tosidede Student t-test.
 Ved denne statistiske metode undersøges hypotesen om, at populationens standardafvigelse og gennemsnitsværdien af en emission målt med det kandiderende system ikke adskiller sig fra standardafvigelsen og populationens gennemsnitsværdi for den pågældende emission målt med referencesystemet. Hypotesen prøves på baggrund af et signifikansniveau på 5 % for F- og t-værdierne. De kritiske F- og t-værdier for 7-10 par stikprøver er angivet i nedenstående tabel. Hvis F- og t-værdierne beregnet ud fra nedenstående formel er større end de kritiske F- og t-værdier, er det kandiderende system ikke ækvivalent.
 Følgende fremgangsmåde følges: Bogstaverne R og C med lav skrift henviser til henholdsvis referencesystemet og det kandiderende system:
 a)
 Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet (helst parallelt). Der refereres til antallet af prøver som nR og nC.
 b)
 Beregn gennemsnitsværdierne xR og xC og standardafvigelserne sR og sC.
 c)
 Beregn F-værdien som følger:
 (den største af de to standardafvigelser SR eller SC skal stå i tælleren)
 d)
 Beregn t-værdien som følger:
 e)
 Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i nedenstående tabel. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 5 % (konfidensgrad på 95 %).
 f)
 Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:
 for F-testen:
 df = nR – 1/nC – 1
 for t-testen:
 df = nC + nR – 2
 F- og t-værdier for udvalgte stikprøvestørrelser:
 Stikprøvestørrelse
 F-test
 t-test
 df
 Fcrit
 df
 tcrit
 7
 6/6
 4,284
 12
 2,179
 8
 7/7
 3,787
 14
 2,145
 9
 8/8
 3,438
 16
 2,120
 10
 9/9
 3,179
 18
 2,101
 g)
 Ækvivalensen bestemmes som følger:
 i)
 hvis F < Fcrit og t < tcrit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette regulativ
 ii)
 hvis F


text:
≥ Fcrit og t ≥ tcrit , er det kandiderende system forskellig fra referencesystemet i dette regulativ.
 BILAG 1
 OPLYSNINGSSKEMA
 Dette oplysningsskema er knyttet til godkendelsen i henhold til regulativ nr. 49. Det vedrører foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof.
 Køretøjstype/stammotor/motortype (1)
 0. GENERELT
 0.1.
 Fabriksmærke (firmabetegnelse):...
 0.2.
 Type og handelsbetegnelse (anfør eventuel variant):...
 0.3.
 Typeidentifikationsmærke og placering, hvis markeret på køretøjet:...
 0.4.
 Køretøjets klasse (hvis relevant):...
 0.5.
 Motorens klasse: diesel/NG-dreven/LPG-dreven/ethanoldreven (1)...
 0.6.
 Fabrikantens navn og adresse:...
 0.7.
 Foreskrevne skiltes og påskrifters anbringelsessted og anbringelsesmåde:...
 0.8.
 For komponenter og separate tekniske enheder, ECE-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde:...
 0.9.
 Adresse(r) på samlefabrik(ker):...
 Bilag:
 1.
 Hovedspecifikationer for (stam)motoren og oplysninger om prøvningernes udførelse (jf. tillæg 1)
 2.
 Hovedspecifikationer for motorfamilien (jf. tillæg 2)
 3.
 Hovedspecifikationer for motortyper i motorfamilien (jf. tillæg 3)
 4.
 Specifikationer for motorrelaterede køretøjsdele, hvis dette er relevant (jf. tillæg 4)
 5.
 Fotografier og/eller tegninger af stammotoren/motortypen og, hvis relevant, af motorrummet
 6.
 Fortegnelse over eventuelle yderligere bilag.
 Dato og sted
 (1) Det ikke relevante overstreges.
 Tillæg 1
 Hovedspecifikationer for (stam)motoren og oplysninger om prøvningernes udførelse (1)
 1. Beskrivelse af motoren
 1.1.
 Fabrikant: ...
 1.2.
 Fabrikantens motorkode: ...
 1.3.
 Arbejdsgang: firtakts/totakts (2)
 1.4.
 Antal og arrangement af cylindre: ...
 1.4.1.
 Boring: ... mm
 1.4.2.
 Slaglængde: ... mm
 1.4.3.
 Tændingsrækkefølge: ...
 1.5.
 Motorens slagvolumen: ... cm3
 1.6.
 Volumetrisk kompressionsforhold (3): ...
 1.7.
 Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ...
 1.8.
 Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ... cm2
 1.9.
 Tomgangshastighed: ... min-1
 1.10.
 Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1
 1.11.
 Maksimal tilladt motorhastighed: ... min-1
 1.12.
 Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1
 1.13.
 Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (2)
 1.14.
 Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (2)
 1.15.
 Kølesystem
 1.15.1.
 Væskekøling
 1.15.1.1.
 Væskens art: ...
 1.15.1.2.
 Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2)
 1.15.1.3.
 Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...
 1.15.1.4.
 Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...
 1.15.2.
 Luftkøling
 1.15.2.1.
 Blæser: ja/nej (2)
 1.15.2.2.
 Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...
 1.15.2.3.
 Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...
 1.16.
 Tilladt temperatur ifølge fabrikanten
 1.16.1.
 Væskekøling: Maksimal temperatur ved fraløb: ... K
 1.16.2.
 Luftkøling: referencepunkt: ...
 Største temperatur ved referencepunkt: ... K
 1.16.3.
 Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant): ...
 1.16.4.
 Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): ... K
 1.16.5.
 Brændstoftemperatur: min. ... K, maks. ... K
 for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin
 1.16.6.
 Brændstoftryk: min. ... kPa, maks. ... kPa
 ved trykregulatorens sluttrin, kun naturgasdrevne gasmotorer
 1.16.7.
 Temperatur af smøremiddel: min. ... K, maks. ... K
 1.17.
 Tryklader: ja/nej (2)
 1.17.1.
 Fabrikat: ...
 1.17.2.
 Type: ...
 1.17.3.
 Beskrivelse af systemet (f. eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): ...
 1.17.4.
 Ladeluftkøler: ja/nej (2)
 1.18.
 Luftindtagssystem
 Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser
 ... kPa
 1.19.
 Udstødningssystem
 Største


text:
tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser
 ... kPa
 Udstødningssystemets volumen: ... dm3
 1.20.
 Motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) (alle motortyper):
 1.20.1.
 Fabrikat: ...
 1.20.2.
 Type: ...
 1.20.3.
 Softwarekalibreringsnummer(-numre): ...
 2. Foranstaltninger mod luftforurening
 2.1.
 Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ...
 2.2.
 Supplerende forureningsbekæmpende anordninger
 (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik) ...
 2.2.1.
 Katalysator: ja/nej (2)
 2.2.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 2.2.1.2.
 Type(r): ...
 2.2.1.3.
 Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ...
 2.2.1.4.
 Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: ...
 2.2.1.5.
 Type katalytisk virkning: ...
 2.2.1.6.
 Samlet mængde ædelmetaller: ...
 2.2.1.7.
 Relativ koncentration: ...
 2.2.1.8.
 Substrat (struktur og materiale): ...
 2.2.1.9.
 Celletæthed: ...
 2.2.1.10.
 Katalysatorbeholdertype: ...
 2.2.1.11.
 Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ...
 2.2.1.12.
 Normalt driftstemperaturområde (K): ...
 2.2.1.13.
 Reagenser (hvis relevant):
 2.2.1.13.1.
 Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning: ...
 2.2.1.13.2.
 Reagensens normale driftstemperaturområde: ...
 2.2.1.13.3.
 International standard (hvis relevant): ...
 2.2.1.13.4.
 Hyppigheden af reagenspåfyldning: kontinuerlig/vedligeholdelse (4) ...
 2.2.2.
 Lambdasonde: ja/nej (2)
 2.2.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 2.2.2.2.
 Type: ...
 2.2.2.3.
 Placering: ...
 2.2.3.
 Luftindblæsning: ja/nej (2)
 2.2.3.1.
 Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): ...
 2.2.4.
 Recirkulation af udstødningsgas (EGR): ja/nej (2)
 2.2.4.1.
 Karakteristika (fabrikat, type, flowhastighed osv.): ...
 2.2.5.
 Partikelfilter: ja/nej (2)
 2.2.5.1.
 Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: ...
 2.2.5.2.
 Partikelfilterets type og konstruktion: ...
 2.2.5.3.
 Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): ...
 2.2.5.4.
 Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: ...
 2.2.5.5.
 Normalt driftstemperaturområde (K) og trykområde (kPa): ...
 2.2.5.6.
 I tilfælde af periodisk regenerering:
 a)
 Antal ETC-prøvecyklusser mellem 2 regenereringer (n1): ...
 b)
 Antal ETC-prøvecyklusser under regenerering (n2): ...
 2.2.6.
 Andre systemer: ja/nej (2)
 2.2.6.1.
 Beskrivelse og funktionsmåde: ...
 3. Brændstoftilførsel
 3.1.
 Dieselmotorer
 3.1.1.
 Fødepumpe
 Tryk (3): ... kPa eller karakteristikdiagram (2): ...
 3.1.2.
 Indsprøjtningssystem
 3.1.2.1.
 Pumpe
 3.1.2.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.1.2.1.2.
 Type(r): ...
 3.1.2.1.3.
 Brændstoftilførsel: ... mm3
 (3) pr. takt ved en motorhastighed på ... min-1
 ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (2)
 (3)
 Anvendt metode: På motor/i prøvebænk (2)
 Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden.
 3.1.2.1.4.
 Indsprøjtningsforstilling
 3.1.2.1.4.1.
 Kurve over indsprøjtningsforstilling (3): ...
 3.1.2.1.4.2.
 tatisk indsprøjtningsindstilling (3): ...
 3.1.2.2.
 Indsprøjtningsrør
 3.1.2.2.1.
 Længde: ... mm
 3.1.2.2.2.
 Indvendig diameter: ... mm
 3.1.2.2.3.
 Common rail, fabrikat og type: ...
 3.1.2.3.
 Tilførselsdyse(r)
 3.1.2.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.1.2.3.2.
 Type(r): ...
 3.1.2.3.3.
 »Åbningstryk«: ... kPa (3)
 eller karakteristikdiagram (2)
 (3): ...
 3.1.2.4.
 Regulator
 3.1.2.4.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.1.2.4.2.
 Type(r): ...
 3.1.2.4.3.
 Afskæringspunkt under fuld belastning: ... min-1
 3.1.2.4.4.
 Største hastighed, ubelastet: ... min-1
 3.1.2.4.5.
 Tomgangshastighed: ... min-1
 3.1.3.
 Koldstartsystem
 3.1.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.1.3.2.
 Type(r): ...
 3.1.3.3.
 Beskrivelse: ...
 3.1.3.4.
 Hjælpestartanordning: ...
 3.1.3.4.1.
 Fabrikat: ...
 3.1.3.4.2.
 Type: ...
 3.2.
 Gasdrevne motorer (5)
 3.2.1.
 Brændstof: Naturgas/LPG (2)
 3.2.2.
 Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (3)
 3.2.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.2.2.
 Type(r): ...
 3.2.2.3.
 Antal trykreduktionstrin: ...
 3.2.2.4.
 Tryk i sluttrinnet: min. ... kPa, maks. ... kPa
 3.2.2.5.
 Antal hovedindstillingspunkter:
 3.2.2.6.
 Antal tomgangsindstillingspunkter: ...
 3.2.2.7.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.3.
 Brændstofsystem: blandeenhed/gasindsprøjtning/væskeindsprøjtning/direkte indsprøjtning (2)
 3.2.3.1.
 Regulering af blandingen: ...
 3.2.3.2.
 Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: ...
 3.2.3.3.


text:
Certificeringsnummer: ...
 3.2.4.
 Blandingsenhed
 3.2.4.1.
 Antal: ...
 3.2.4.2.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.4.3.
 Type(r): ...
 3.2.4.4.
 Placering: ...
 3.2.4.5.
 Indstillingsmuligheder: ...
 3.2.4.6.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.5.
 Tilførsel i indsugningsmanifold
 3.2.5.1.
 Indsprøjtning: single point/multipoint (2)
 3.2.5.2.
 Indsprøjtning: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (2)
 3.2.5.3.
 Indsprøjtningsudstyr
 3.2.5.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.5.3.2.
 Type(r): ...
 3.2.5.3.3.
 Indstillingsmuligheder: ...
 3.2.5.3.4.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.5.4.
 Fødepumpe (hvis relevant):
 3.2.5.4.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.5.4.2.
 Type(r): ...
 3.2.5.4.3
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.5.5.
 Indsprøjtningsdyse(r):
 3.2.5.5.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.5.5.2.
 Type(r): ...
 3.2.5.5.3.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.6.
 Direkte indsprøjtning
 3.2.6.1.
 Indsprøjtningspumpe/trykregulator (2)
 3.2.6.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.6.1.2.
 Type(r): ...
 3.2.6.1.3
 Indsprøjtningsindstilling: ...
 3.2.6.1.4.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.6.2.
 Indsprøjtningsdyse(r)
 3.2.6.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.6.2.2.
 Type(r): ...
 3.2.6.2.3.
 Åbningstryk eller karakteristikdiagram (3): ...
 3.2.6.2.4.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.7.
 Elektronisk styreenhed (ECU)
 3.2.7.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.7.2.
 Type(r): ...
 3.2.7.3.
 Indstillingsmuligheder: ...
 3.2.8.
 NG-brændstofspecifikt udstyr
 3.2.8.1.
 Variant 1
 (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)
 3.2.8.1.1.
 Brændstoffets sammensætning:
 methan (CH4):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 ethan (C2H6):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 propan (C3H8):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 butan (C4H10):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 C5/C5+:
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 oxygen (O2):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 inaktive gasser (N2, He etc.):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 3.2.8.1.2.
 Indsprøjtningsdyse(r)
 3.2.8.1.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.8.1.2.2.
 Type(r): ...
 3.2.8.1.3.
 Andre (hvis relevant)
 3.2.8.2.
 Variant 2
 (kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)
 4. Ventilindstilling
 4.1.
 Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: ...
 4.2.
 Reference- og/eller indstillingsområder (2): ...
 5. Tændingssystem (kun motorer med gnisttænding)
 5.1.
 Tændingssystem: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (2)
 5.2.
 Tændingens styreenhed
 5.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 5.2.2.
 Type(r): ...
 5.3.
 Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram (2)
 (3): ...
 5.4.
 Tændingsindstilling (3): ... grader før top ved en hastighed på ... min-1
 og et absolut indsugningsmanifoldtryk på...Pa
 5.5.
 Tændrør
 5.5.1.
 Fabrikat(er): ...
 5.5.2.
 Type(r): ...
 5.5.3.
 Gnistgab: ... mm
 5.6.
 Tændspole(r)
 5.6.1.
 Fabrikat(er): ...
 5.6.2.
 Type(r): ...
 6. Motordrevet udstyr
 Ved indlevering til prøvning skal motoren være monteret med det hjælpeudstyr, der er nødvendigt for dens funktion (f. eks. ventilator, vandpumpe, mv.) som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, bilag 10, punkt 5.1.1, og ved de deri angivne driftsbetingelser.
 6.1.
 Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøvningen
 Hvis montering af motorudstyret på prøvebænk ikke er mulig eller hensigtsmæssig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og trækkes fra den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne).
 6.2.
 Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen
 Hjælpeudstyr, som udelukkende er nødvendigt til køretøjets funktion (f. eks. luftkompressor, airconditionanlæg mv.) skal afmonteres ved prøvningen. Er afmontering af hjælpeudstyret ikke mulig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og lægges til den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af prøvecyklussen (-cyklusserne).
 7. Supplerende oplysninger


text:
om prøvningsbetingelserne
 7.1.
 Anvendt smøremiddel
 7.1.1.
 Fabrikat: ...
 7.1.2.
 Type: ...
 (Angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet): ...
 7.2.
 Eventuelt motordrevet udstyr
 Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes:
 a)
 hvis hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, ikke er monteret på motoren, og/eller
 b)
 hvis der på motoren er monteret hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion.
 7.2.1.
 Liste og angivelse af detaljer til identifikation: ...
 7.2.2.
 Optagen effekt ved forskellige angivne motorhastigheder:
 Udstyr
 Optagen effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder
 Tomgang
 Lav hastighed
 høj hastighed
 Hastighed A (6)
 Hastighed B (6)
 Hastighed C (6)
 Ref. hastighed (7)
 P(a)
 hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt). jf. punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/02, bilag 10
 P(b)
 hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt). jf. punkt 5.1.2 i regulativ nr. 24/02, bilag 10
 8. Motorens præstationer
 8.1.
 Motorhastigheder/ (8)
 Lav hastighed (nlo): ... min-1
 Høj hastighed (nhi): ... min-1
 ved ESC- og ELR-prøvecyklusser
 Tomgang: ... min-1
 Ved hastighed A: ... min-1
 Ved hastighed B: ... min-1
 Ved hastighed C: ... min-1
 ved ETC-prøvecyklus
 Referencehastighed: ... min-1
 8.2.
 Motoreffekt (målt i henhold til bestemmelserne i regulativ nr. 24, ændringsserie 03) i kW
 Motorhastighed
 Tomgang
 Hastighed A (9)
 Hastighed B (9)
 Hastighed C (9)
 Ref. hastighed (10)
 P(m)
 Effekt, målt i prøvebænk
 P(a)
 Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøvningen (punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/02, bilag 10)
 a)
 hvis monteret
 b)
 hvis ikke monteret
 0
 0
 0
 0
 0
 P(b)
 Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen (punkt 5.1.2 i regulativ nr. 24/02, bilag 10)
 a)
 hvis monteret
 b)
 hvis ikke monteret
 0
 0
 0
 0
 0
 P(n)
 Motorens nettoeffekt = P(m)-P(a) + P(b)
 8.3.
 Dynamometerindstilling (kW)
 Indstillingen af dynamometeret til ESC- og ELR-test og til referencecyklussen i ETC-testen skal baseres på nettoeffekten P(n) omhandlet i punkt 8.2. Det anbefales, at motoren monteres i prøvestanden i nettotilstand. I så fald er P(m) og P(n) identiske. Hvis det er umuligt eller uhensigtsmæssigt at køre motoren ved nettobetingelser, skal dynamometerindstillingen korrigeres til nettotilstand ved hjælp af ovennævnte formel.
 8.3.1.
 ESC- og ELR-test
 Dynamometerindstillingen beregnes efter formlen i bilag 4A, tillæg 1, punkt 1.2.
 Belastning, i %
 Motorhastighed
 Tomgang
 Hastighed A
 Hastighed B
 Hastighed C
 10
 ...
 25
 ...
 50
 ...
 75
 ...
 100
 8.3.2.
 ETC-test
 Finder afprøvning af motoren ikke sted under nettobetingelser, skal korrektionsformlen til omregning af den effekt eller det arbejde under prøvecyklussen, som er målt i henhold til bilag 4A, tillæg 2, punkt 2, til nettoeffekt eller nettoarbejde under cyklussen, forelægges af motorfabrikanten for hele arbejdsområdet i cyklussen, og skal være godkendt af den tekniske tjeneste.
 9. Egendiagnosesystem (OBD)
 9.1.
 Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI) 4/: ...
 9.2.
 Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD), og disses formål: ...
 9.3.
 Skriftlig beskrivelse (generelle OBD-funktionsprincipper) for:
 9.3.1.
 Diesel-/gasmotorer
 9.3.1.1.
 Overvågning af katalysator ...
 9.3.1.2.
 Overvågning af deNOx-system ...
 9.3.1.3.
 Overvågning af dieselpartikelfilter ...
 9.3.1.4.


text:
Overvågning af elektronisk brændstofsystem ...
 9.3.1.5.
 Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD)...
 9.4.
 Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ...
 9.5.
 Liste over alle anvendte OBD-koder og -formater for egendiagnosemeddelelser (med forklaring af hver enkelt): ...
 10. Momentbegrænser
 10.1.
 Beskrivelse af aktiveringen af momentbegrænseren
 10.2.
 Beskrivelse af begrænsningen af den fulde belastningskurve
 (1) I tilfælde af ikke-konventionelle motorer og systemer angiver fabrikanten oplysninger, der er ækvivalente med de her anførte.
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Specificer tolerancen.
 (4) Det ikke gældende overstreges.
 (5) For systemer med andet arrangement gives tilsvarende oplysninger (til punkt 3.2).
 (6) ESC-test.
 (7) Kun ETC-test.
 (8) Tolerance angives. Tolerancen skal være inden for ± 3 % af de af fabrikanten angivne værdier.
 (9) ESC-test.
 (10) Kun ETC-test.
 Tillæg 2
 Hovedspecifikationer for motorfamilien
 1. Fælles parametre
 1.1.
 Forbrændingscyklus: ...
 1.2.
 Kølemiddel: ...
 1.3.
 Antal cylindre (1): ...
 1.4.
 De enkelte cylindres slagvolumen: ...
 1.5.
 Luftindtagstype: ...
 1.6.
 Forbrændingskammerets type/konstruktion: ...
 1.7.
 Ventiler og porte — arrangement, størrelse og antal: ...
 1.8.
 Brændstofsystem: ...
 1.9.
 Tændingssystem (gasmotorer): ...
 1.10.
 Forskellige systemer:
 a)
 ladeluftkølesystem (1): ...
 b)
 udstødningsrecirkulation (1): ...
 c)
 vandinjektion/-emulsion (1): ...
 d)
 luftinjektion (1): ...
 1.11.
 Efterbehandling af udstødningen (1): ...
 Bevis på identisk (eller for stammotoren laveste) forhold mellem: kapacitet og afgivet brændstofmængde pr. takt i henhold til nummer (numre) i diagram: ...
 2. Fortegnelse over motorfamilien
 2.1.
 Dieselmotorfamiliens betegnelse: ...
 2.1.1.
 Specifikation af motorer i denne familie:
 Stammotor
 Motortype
 Cylinderantal
 Mærkehastighed (min-1)
 Brændstoftilførsel pr. slag (mm3)
 Mærkenettoeffekt (kW)
 Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1)
 Brændstoftilførsel pr. slag (mm3)
 Største drejningsmoment (Nm)
 Laveste tomgangshastighed (min-1)
 Slagvolumen ( % af stammotors)
 100
 2.2.
 Gasmotorfamiliens betegnelse: ...
 2.2.1.
 Specifikation af motorer i denne familie:
 Stammotor
 Motortype
 Cylinderantal
 Mærkehastighed (min-1)
 Brændstoftilførsel pr. slag (mm3)
 Mærkenettoeffekt (kW)
 Hastighed ved maksimalt drejningsmoment (min-1)
 Brændstoftilførsel pr. slag (mm3)
 Største drejningsmoment (Nm)
 Laveste tomgangshastighed (min-1)
 Slagvolumen ( % af stammotors)
 100
 Tændingsindstilling
 EGR-flow
 Luftpumpe ja/nej
 Faktisk luftpumpestrøm
 (1) Hvis ikke relevant, skrives »N/A«.
 Tillæg 3
 Hovedspecifikationer for motortypen inden for familien
 (1)
 1. Beskrivelse af motoren
 1.1.
 Fabrikant: ...
 1.2.
 Fabrikantens motorkode: ...
 1.3.
 Arbejdsgang: firtakts/totakts (2)
 1.4.
 Antal og arrangement af cylindre: ...
 1.4.1.
 Boring: ... mm
 1.4.2.
 Slaglængde: ... mm
 1.4.3.
 Tændingsrækkefølge: ...
 1.5.
 Motorens slagvolumen: ... cm3
 1.6.
 Volumetrisk kompressionsforhold (3): ...
 1.7.
 Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: ...
 1.8.
 Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: ... cm2
 1.9.
 Tomgangshastighed: ... min-1
 1.10.
 Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1
 1.11.
 Maksimal tilladt motorhastighed: ... min-1
 1.12.
 Maksimalt nettodrejningsmoment: ... Nm ved ... min-1
 1.13.
 Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (2)
 1.14.
 Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (2)
 1.15.
 Kølesystem
 1.15.1.
 Væskekøling
 1.15.1.1.
 Væskens art: ...
 1.15.1.2.
 Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2)
 1.15.1.3.
 Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...
 1.15.1.4.
 Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...
 1.15.2.
 Luftkøling
 1.15.2.1.
 Blæser: ja/nej (2)
 1.15.2.2.
 Specifikationer eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): ...
 1.15.2.3.
 Udvekslingsforhold (hvis relevant): ...
 1.16.
 Tilladt temperatur ifølge fabrikanten
 1.16.1.
 Væskekøling: Maksimal temperatur ved fraløb: ... K
 1.16.2.
 Luftkøling: referencepunkt: ...
 Maksimal temperatur ved referencepunkt: ... K


text:
1.16.3.
 Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant): ... K
 1.16.4.
 Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): ... K
 1.16.5.
 Brændstoftemperatur: min. ... K, maks. ... K
 for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin
 1.16.6.
 Brændstoftryk: min. ...kPa,
 maks. ... kPa
 ved trykregulatorens sluttrin, kun naturgasdrevne gasmotorer
 1.16.7.
 Temperatur af smøremiddel: min. ... K, maks. ... K
 1.17.
 Tryklader: ja/nej (2)
 1.17.1.
 Fabrikat: ...
 1.17.2.
 Type: ...
 1.17.3.
 Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): ...
 1.17.4.
 Ladeluftkøler: ja/nej (2)
 1.18.
 Luftindtagssystem
 Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser: ... kPa
 1.19.
 Udstødningssystem
 Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, og ved de deri angivne driftsbetingelser: ... kPa
 Udstødningssystemets volumen: ... dm3
 1.20.
 Motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) (alle motortyper):
 1.20.1.
 Fabrikat: ...
 1.20.2.
 Type: ...
 1.20.3.
 Softwarekalibreringsnummer(-numre): ...
 2. Foranstaltninger mod luftforurening
 2.1.
 Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): ...
 2.2.
 Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): ...
 2.2.1.
 Katalysator: ja/nej (2)
 2.2.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 2.2.1.2.
 Type(r): ...
 2.2.1.3.
 Antal katalysatorer og katalysatorelementer: ...
 2.2.1.4.
 Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: ...
 2.2.1.5.
 Type katalytisk virkning: ...
 2.2.1.6.
 Samlet mængde ædelmetaller: ...
 2.2.1.7.
 Relativ koncentration: ...
 2.2.1.8.
 Substrat (struktur og materiale): ...
 2.2.1.9.
 Celletæthed: ...
 2.2.1.10.
 Katalysatorbeholdertype: ...
 2.2.1.11.
 Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): ...
 2.2.1.12.
 Normalt driftstemperaturområde (K): ...
 2.2.1.13.
 Reagenser (hvis relevant): ...
 2.2.1.13.1.
 Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning: ...
 2.2.1.13.2.
 Reagensens normale driftstemperaturområde: ...
 2.2.1.13.3.
 International standard (hvis relevant): ...
 2.2.1.13.4.
 Hyppigheden af reagenspåfyldning: kontinuerlig/vedligeholdelse (4): ...
 2.2.2.
 Lambdasonde: ja/nej (2)
 2.2.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 2.2.2.2.
 Type: ...
 2.2.2.3.
 Placering: ...
 2.2.3.
 Luftindblæsning: ja/nej (2)
 2.2.3.1.
 Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): ...
 2.2.4.
 Recirkulation af udstødningsgas (EGR): ja/nej (2)
 2.2.4.1.
 Karakteristika (fabrikat, type, flowhastighed osv.): ...
 2.2.5.
 Partikelfilter: ja/nej (2): ...
 2.2.5.1.
 Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: ...
 2.2.5.2.
 Partikelfilterets type og konstruktion: ...
 2.2.5.3.
 Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): ...
 2.2.5.4.
 Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: ...
 2.2.5.5.
 Normalt driftstemperaturområde (K) og trykområde (kPa): ...
 2.2.5.6.
 I tilfælde af periodisk regenerering:
 a)
 Antal ETC-prøvecyklusser mellem 2 regenereringer (n1)
 b)
 Antal ETC-prøvecyklusser under regenerering (n2):
 2.2.6.
 Andre systemer: ja/nej (2)
 2.2.6.1.
 Beskrivelse og funktionsmåde: ...
 3. Brændstoftilførsel
 3.1.
 Dieselmotorer
 3.1.1.
 Fødepumpe
 Tryk (3): ... kPa eller karakteristikdiagram (2): ...
 3.1.2.
 Indsprøjtningssystem
 3.1.2.1.
 Pumpe
 3.1.2.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.1.2.1.2.
 Type(r): ...
 3.1.2.1.3.
 Brændstoftilførsel: mm3
 (3) /pr. takt ved en motorhastighed på ... min-1 ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (2)
 (3): ...
 Anvendt metode: På motor/i prøvebænk (2)
 Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden.
 3.1.2.1.4.
 Indsprøjtningsforstilling
 3.1.2.1.4.1.
 Kurve over indsprøjtningsforstilling (3): ...
 3.1.2.1.4.2.
 Statisk indsprøjtningsindstilling (3): ...
 3.1.2.2.
 Indsprøjtningsrør
 3.1.2.2.1.
 Længde: ... mm
 3.1.2.2.2.
 Indvendig diameter: ... mm
 3.1.2.2.3.


text:
Common rail, fabrikat og type: ...
 3.1.2.3.
 Indsprøjtningsdyse(r)
 3.1.2.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.1.2.3.2.
 Type(r): ...
 3.1.2.3.3.
 »Åbningstryk«: ... kPa (3) eller karakteristikdiagram (2)
 (3):
 3.1.2.4.
 Regulator
 3.1.2.4.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.1.2.4.2.
 Type(r): ...
 3.1.2.4.3.
 Afskæringspunkt under fuld belastning: ... min-1
 3.1.2.4.4.
 Største hastighed, ubelastet: ... min-1
 3.1.2.4.5.
 Tomgangshastighed: ... min-1
 3.1.3.
 Koldstartsystem
 3.1.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.1.3.2.
 Type(r): ...
 3.1.3.3.
 Beskrivelse: ...
 3.1.3.4.
 Hjælpestartanordning: ...
 3.1.3.4.1.
 Fabrikat: ...
 3.1.3.4.2.
 Type: ...
 3.2.
 Gasdrevne motorer (5)
 3.2.1.
 Brændstof: Naturgas/LPG (2)
 3.2.2.
 Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (3)
 3.2.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.2.2.
 Type(r): ...
 3.2.2.3.
 Antal trykreduktionstrin: ...
 3.2.2.4.
 Tryk i sluttrinnet: min. ... kPa, maks. ... kPa
 3.2.2.5.
 Antal hovedindstillingspunkter: ...
 3.2.2.6.
 Antal tomgangsindstillingspunkter: ...
 3.2.2.7.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.3.
 Brændstofsystem: blandeenhed/gasindsprøjtning/væskeindsprøjtning/direkte indsprøjtning (2)
 3.2.3.1.
 Regulering af blandingen: ...
 3.2.3.2.
 Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: ...
 3.2.3.3.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.4.
 Blandingsenhed
 3.2.4.1.
 Antal: ...
 3.2.4.2.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.4.3.
 Type(r): ...
 3.2.4.4.
 Placering: ...
 3.2.4.5.
 Indstillingsmuligheder: ...
 3.2.4.6.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.5.
 Tilførsel i indsugningsmanifold
 3.2.5.1.
 Indsprøjtning: single point/multipoint (2)
 3.2.5.2.
 Indsprøjtning: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (2)
 3.2.5.3.
 Indsprøjtningsudstyr
 3.2.5.3.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.5.3.2.
 Type(r): ...
 3.2.5.3.3.
 Indstillingsmuligheder: ...
 3.2.5.3.4.
 Certificeringsnummer:
 3.2.5.4.
 Fødepumpe (hvis relevant):
 3.2.5.4.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.5.4.2.
 Type(r): ...
 3.2.5.4.3.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.5.5.
 Indsprøjtningsdyse(r):
 3.2.5.5.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.5.5.2.
 Type(r): ...
 3.2.5.5.3.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.6.
 Direkte indsprøjtning
 3.2.6.1.
 Indsprøjtningspumpe/trykregulator (2)
 3.2.6.1.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.6.1.2.
 Type(r): ...
 3.2.6.1.3.
 Indsprøjtningsindstilling: ...
 3.2.6.1.4.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.6.2.
 Indsprøjtningsdyse(r)
 3.2.6.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.6.2.2.
 Type(r): ...
 3.2.6.2.3.
 Åbningstryk eller karakteristikdiagram (3): ...
 3.2.6.2.4.
 Certificeringsnummer: ...
 3.2.7.
 Elektronisk styreenhed (ECU)
 3.2.7.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.7.2.
 Type(r): ...
 3.2.7.3.
 Indstillingsmuligheder: ...
 3.2.8.
 NG-brændstofspecifikt udstyr
 3.2.8.1.
 Variant 1
 (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)
 3.2.8.1.1.
 Brændstoffets sammensætning:
 methan (CH4):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 ethan (C2H6):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 propan (C3H8):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 butan (C4H10):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 C5/C5+:
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 oxygen (O2):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 inaktive gasser (N2, He osv.):
 basis: ... mol- %
 min. ... mol- %
 maks. ... mol- %
 3.2.8.1.2.
 Indsprøjtningsdyse(r)
 3.2.8.1.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 3.2.8.1.2.2.
 Type(r): ...
 3.2.8.1.3.
 Andre (hvis relevant)
 3.2.8.2.
 Variant 2
 (kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)
 4. Ventilindstilling
 4.1.
 Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: ...
 4.2.
 Reference- og/eller indstillingsområder (2): ...
 5. Tændingssystem (kun motorer med gnisttænding)
 5.1.
 Tændingssystemets type: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (2)
 5.2.
 Tændingens styreenhed
 5.2.1.
 Fabrikat(er): ...
 5.2.2.
 Type(r): ...
 5.3.
 Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram (2)
 (3): ...
 5.4.
 Tændingsindstilling (3): ... grader før top ved en hastighed på ... min-1
 og et absolut indsugningsmanifoldtryk på ... kPa
 5.5.
 Tændrør
 5.5.1.
 Fabrikat(er): ...
 5.5.2.
 Type(r): ...
 5.5.3.
 Gnistgab: ... mm
 5.6.
 Tændspole(r)
 5.6.1.
 Fabrikat(er): ...
 5.6.2.
 Type(r): ...
 6. Egendiagnosesystem (OBD)
 6.1.
 Skriftlig beskrivelse og/eller tegning


text:
af fejlindikatoren (MI) (4):
 6.2.
 Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD), og disses formål: ...
 6.3.
 Skriftlig beskrivelse (generelle OBD-funktionsprincipper) for:
 6.3.1.
 Diesel-/gasmotorer (4): ...
 6.3.1.1.
 Overvågning af katalysator (4): ...
 6.3.1.2.
 Overvågning af deNOx-system (4): ...
 6.3.1.3.
 Overvågning af dieselpartikelfilter (4): ...
 6.3.1.4.
 Overvågning af elektronisk brændstofsystem (4): ...
 6.3.1.5.
 Andre komponenter, der overvåges af OBD-systemet (4): ...
 6.4.
 Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode): ...
 6.5.
 Liste over alle anvendte OBD-koder og -formater for egendiagnosemeddelelser (med forklaring af hver enkelt): ...
 7. Momentbegrænser
 7.1.
 Beskrivelse af aktiveringen af momentbegrænseren
 7.2.
 Beskrivelse af begrænsningen af den fulde belastningskurve
 (1) Oplysningerne skal gives for hver motor i familien.
 (2) Det ikke gældende overstreges.
 (3) Specificer tolerancen.
 (4) Slettes, hvis ikke relevant.
 (5) For systemer med andet arrangement gives tilsvarende oplysninger (til punkt 3.2).
 Tillæg 4
 Specifikationer for motorrelaterede køretøjsdele
 1.
 Indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning: ... kPa
 2.
 Udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning: ... kPa
 3.
 Udstødningssystemets volumen: ... cm3
 4.
 Effekt optaget af det motordrevne hjælpeudstyr, således som dette er angivet i regulativ nr. 24, ændringsserie 03, bilag 10, punkt 5.1.1, og under de deri angivne driftsomstændigheder (1).
 Udstyr
 Optaget effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder
 Tomgang
 Lav hastighed
 høj hastighed
 Hastighed A (2)
 Hastighed B (2)
 Hastighed C (2)
 Ref. hastighed (3)
 Motordrevet udstyr
 (Jf. punkt 5.1.1 i regulativ nr. 24/03, bilag 10).
 (1) Der angives data for alle motorer i familien.
 (2) ESC-test.
 (3) Kun ETC-test.
 Tillæg 5
 Oplysninger vedrørende OBD-systemet
 1.
 I overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5 i bilag 9A til dette regulativ skal køretøjsfabrikanten give følgende supplerende oplysninger med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, medmindre sådanne oplysninger er omfattet af intellektuel ophavsret eller særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) til producenten af det originale fabriksudstyr. De oplysninger, der gives under dette punkt, skal gentages i bilag 2A til dette regulativ:
 1.1.
 Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet.
 1.2.
 Beskrivelse af arten af den OBD-påvisningscyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet for den komponent, som overvåges af OBD-systemet.
 1.3.
 Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet. Fortegnelse over alle de anvendte OBD-egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI).
 1.3.1.
 De oplysninger, som foreskrives under dette punkt, kan f.eks. afgives ved at udfylde en tabel svarende til den nedenstående og vedhæfte denne til bilaget:
 Komponent
 Fejlkode
 Overvågningsstrategi
 Kriterier for fejldektektion
 Kriterier for aktivering af fejlindikatoren
 Sekundære parametre
 Forbehandling
 Påvisningsprøvning
 SCR-katalysator
 Pxxxx
 NOx-sensor


text:
1 og 2 signaler
 Difference mellem sensor 1 og 2
 Tredje cyklus
 Motorhastighed, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet
 Tre OBD prøvecyklusser (3 korte ESC-cyklusser)
 OBD-prøvecyklus (kort ESC-cyklus)
 1.3.2.
 De oplysninger, som kræves i henhold til dette tillæg, kan begrænses til den komplette fortegnelse over fejlkoder, som er registreret af OBD-systemet i de tilfælde, hvor punkt 5.1.2.1 i bilag 9A ikke finder anvendelse (f.eks. for så vidt angår udskiftnings- eller servicekomponenter). Disse oplysninger kan f.eks. bestemmes ved at udfylde de to første kolonner i tabellen i ovenstående punkt 1.3.1.
 Den samlede informationspakke bør stilles til rådighed for den typegodkendende myndighed som led i det yderligere materiale, der kræves i henhold til punkt 5.1.7.1 i dette regulativ (»Dokumentationskrav«).
 1.3.3.
 De oplysninger, der skal gives i henhold til dette punkt, skal gentages i bilag 2A til dette regulativ.
 Hvis punkt 5.1.2.1 i bilag 9A til dette regulativ ikke finder anvendelse på udskiftnings- eller servicekomponenter, kan de oplysninger, der gives i henhold til bilag 2A, begrænses til de oplysninger, der er nævnt i punkt 1.3.2.
 BILAG 2A
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 × 297 mm))
 Tillæg 1
 Oplysninger vedrørende OBD-systemet
 Som anført i tillæg 4 til bilag 1 til dette regulativ skal køretøjsfabrikanten give oplysningerne i dette tillæg med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr. Køretøjsfabrikanten behøver ikke give sådanne oplysninger, hvis de er omfattet af intellektuel ophavsret eller er særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) af det originale fabriksudstyr.
 På anmodning skal dette tillæg stilles til rådighed uden forskelsbehandling for enhver berettiget fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr.
 I overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 1.3.3 i tillæg 4 til bilag 1 skal de oplysninger, der kræves i henhold til dette punkt, svare til de oplysninger, der gives i ovennævnte tillæg.
 1.
 Beskrivelse af art og antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet.
 2.
 Beskrivelse af arten af den OBD-påvisningscyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet til den komponent, som overvåges af OBD-systemet.
 3.
 Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet. Fortegnelse over alle de anvendte OBD-egendiagnosekoder og -formater (med forklaring af hver enkelt), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren (MI).
 BILAG 2B
 MEDDELELSE
 (største format: A4 (210 x 297 mm))
 BILAG 3
 GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING
 (jf. tabellen i pkt. 4.6.3 i dette regulativ)
 I. GODKENDELSE »B« (række B1, OBD-etape 1, uden NOx-begrænsning).
 EKSEMPEL 1
 Dieselmotorer:
 EKSEMPEL 2
 Motorer, der drives af naturgas (NG):
 Symbolet efter kendingsnummeret på staten angiver brændstoftypen i overensstemmelse med punkt 4.6.3.1 i dette regulativ.
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med


text:
godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.
 II. GODKENDELSE »C« (række B1, OBD-etape 1, med NOx-begrænsning).
 EKSEMPEL 3
 Dieselmotorer:
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.
 III. GODKENDELSE »F« (række B2, OBD-etape 2, uden NOx-begrænsning).
 EKSEMPEL 4
 LPG-motorer:
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.
 IV. GODKENDELSE »G« (række B2, OBD-etape 2, med NOx-begrænsning).
 EKSEMPEL 5
 Dieselmotor:
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.
 V. GODKENDELSE »J« (række C, OBD-etape 2, uden NOx-begrænsning).
 EKSEMPEL 6
 LPG-motor:
 Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motor/et køretøj, viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 med godkendelsesnummer 052439. Dette godkendelsesmærke viser, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 49 som ændret ved 05-serien og i overensstemmelse med de relevante emissionsetaper, som er angivet i punkt 4.6.3 i dette regulativ.
 VI. MOTORER/KØRETØJER GODKENDT I HENHOLD TIL ET ELLER FLERE REGULATIVER (jf. punkt 4.7 i dette regulativ)
 EKSEMPEL 7
 Ovenstående godkendelsesmærke påført en HL naturgasdevet motor/køretøj viser, at motor-/køretøjstypen er godkendt i Det Forenede Kongerige (E11) i henhold til regulativ nr. 49 (emissionsetape G) og regulativ nr. 24 (1). De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser var regulativ nr. 49 ændret ved 05-ændringsserien, og regulativ nr. 24 var ændret ved 03-ændringsserien.
 (1) Det andet regulativnummer er kun givet som eksempel.
 BILAG 4A
 Prøvningsforskrifter
 1. INDLEDNING
 1.1.
 I dette bilag beskrives metoderne til bestemmelse af emissionen af forurenende luftarter, partikler og røg fra de afprøvede motorer. Der beskrives tre prøvecyklusser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i punkt 5.2:
 a)
 ESC-prøvecyklussen, der består af 13 stationære modi med konstant hastighed
 b)
 ELR-prøvecyklussen, der består af en række transiente belastningstrin ved forskellige omdrejningstal, som indgår som del af én testprocedure og gennemføres sideløbende
 c)
 ETC-prøvecyklussen, som består af en række


text:
transiente modi, der sekund for sekund går over i hinanden.
 1.2.
 Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk, der er tilsluttet et dynamometer.
 1.3. Måleprincip
 I motorens udstødning måles indholdet af gasformige komponenter (carbonmonoxid, total mængde carbonhydrider kun for dieselmotorer (kun ved ESC-test), ikke-methan carbonhydrider for diesel- og gasmotorer (kun i ETC-test), methan for gasmotorer (kun i ETC-test), samt nitrogenoxider), partikler (kun dieselmotorer) og røg (kun dieselmotorer ved ELR-test). Desuden anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til at opdage måleproblemer under prøvningen.
 1.3.1.
 ESC-test
 Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas. Prøvecyklussen består af en række modi med forskellig hastighed og effekt, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af disse modi bestemmes koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Ved partikelbestemmelse fortyndes udstødningsgassen med konditioneret omgivende luft ved anvendelse af enten et delstrømsfortyndingssystem eller et fuldstrømsfortyndingssystem. Partiklerne indsamles på et enkelt passende filter i forhold til vægtningsfaktorerne for hver modus. For hvert forurenende stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal der måles NOx i tre prøvningspunkter inden for det kontrolområde, der vælges af den tekniske tjeneste, og de målte værdier skal sammenholdes med værdierne beregnet for de modi i prøvecyklussen, der omfatter de valgte prøvningspunkter. NOx-kontrolmålingerne sikrer, at motorens forureningsbegrænsning er effektiv inden for motorens typiske arbejdsområde.
 1.3.2.
 ELR-test
 Ved en påbudt belastningsresponsprøve bestemmes røgtætheden af den varme motor med opacimeter. Prøven består i, at motoren ved konstant hastighed udsættes for en belastning fra 10 % til 100 % ved tre forskellige motorhastigheder. Derudover gennemløbes et fjerde belastningstrin, valgt af den tekniske tjeneste (1), og den heri målte værdi sammenholdes med værdierne fra de foregående belastningstrin. Værdien svarende til spidsen af røgtæthedskurven beregnes ved hjælp af en algoritme til gennemsnitsberegning som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.
 1.3.3.
 ETC-test
 Under en foreskreven transient cyklus med varm motor, som nøje bygger på vejtypespecifikke køremønstre for kraftige motorer i lastbiler og busser, måles tallene for ovennævnte forurenende stoffer, enten efter fortynding af den samlede udstødningsgas med konditioneret omgivende luft (CVS-system med dobbelt fortynding for partikler) eller ved at bestemme gaskomponenterne i den ufortyndede udstødningsgas og partiklerne ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem. Ved hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og -hastighed registreret af dynamometeret integreres effekten med hensyn til tiden gennem prøvecyklussen. Resultatet er det arbejde, motoren har udført i prøvecyklussen. For et CVS-system bestemmes koncentrationen af NOx og HC gennem cyklussen ved integration af signalet fra analysatoren, mens koncentrationen af CO, CO2 og NMHC kan bestemmes ved integration af signalet fra analysatoren eller ved indsamling i prøvesæk. Hvis de måles i den ufortyndede udstødningsgas, bestemmes alle gaskomponenter gennem cyklussen ved integration af signalet fra analysatoren. For partikler indsamles


text:
en proportional prøve på et passende filter. Strømningshastigheden af den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas bestemmes gennem hele cyklussen med henblik på beregning af masseemissionen af hvert forurenende stof. Sammen med det af motoren udførte arbejde benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.
 2. PRØVNINGSBETINGELSER
 2.1. Prøvningsbetingelser for motoren
 2.1.1.
 Den absolutte temperatur (Ta) af motorens indsugningsluft måles ved motorens luftindtag i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (ps) måles i kPa, og parameteren fa bestemmes efter følgende anvisninger: På flercylindrede motorer med flere separate grupper af indsugningsmanifolder, f.eks. V-motorer, måles gennemsnitstemperaturen for de separate grupper.
 a)
 Motorer med kompressionstænding:
 for motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:
 for trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:
 b)
 for motorer med gnisttænding:
 2.1.2.
 Prøvningens gyldighed
 For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren fa gælde:
 0,96 ≤ fa ≤ 1,06
 2.2. Motorer med køling af motorens indgangsluft
 Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, tillæg 1, punkt 1.16.3. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 oC).
 Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag 1, tillæg 1, punkt 1.16.3. Den indstilling af ladeluftkøleren, som anvendes for at opfylde ovennævnte betingelser, skal anvendes gennem hele prøvecyklussen.
 2.3. Motorens luftindtag
 Det anvendte luftindtag skal have en indsnævring, der højst afviger ± 100 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning.
 2.4. Motorens udstødningssystem
 Det anvendte udstødningssystem skal have et udstødningsmodtryk, som højst afviger ±1 000 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning, og et volumen, som højst afviger ± 40 % fra det af fabrikanten angivne. Der kan anvendes et laboratorietestsystem, forudsat at dette svarer til motorens faktiske driftsbetingelser. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i punkt 3.4 i tillæg 4 til dette bilag, og i tillæg 7, punkt 2.2.1, EP, samt punkt 2.3.1, EP.
 Har motoren en anordning til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandlingsenheden skal være den samme som i den udformning, som er opstillet af fabrikanten eller inden for de afstandsspecifikationer, han har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.
 2.5. Kølesystem
 Kølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur på den af fabrikanten angivne normalværdi.
 2.6. Smøreolie
 Specifikationer for den ved prøvningen


text:
anvendte smøreolie skal registreres og angives sammen med prøvningsresultaterne som angivet i bilag 1, punkt 7.1.
 2.7. Brændstof
 Referencebrændstofferne i bilag 5 anvendes.
 Brændstoftemperatur og målepunkt skal af fabrikanten specificeres inden for grænserne i bilag 1, punkt 1.16.5. Brændstoftemperaturen må ikke være under 306 K (33 oC). Hvis den ikke er specificeret, skal temperaturen være 311 K ± 5 K (38 oC ± 5 oC) ved brændstoftilførslens indgang.
 For NG- og LPG-drevne motorer skal brændstoftemperatur og målepunkt ligge inden for grænserne i bilag 1, punkt 1.16.5, eller i bilag 1, tillæg 3, punkt 1.16.5, når motoren ikke er en stammotor.
 2.8
 Er motoren forsynet med anordning til efterbehandling af udstødningen, skal de under prøvecyklusserne målte emissioner være repræsentative for emissionerne i marken. Er motoren forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, der forbruger et reagens, skal det reagens, der anvendes til prøvningerne være i overensstemmelse med punkt 2.2.1.13 i bilag 1.
 2.8.1.
 Er der tale om system til efterbehandling, der er baseret på en kontinuerlig regenereringsproces, måles emissionerne på et stabiliseret efterbehandlingssystem.
 Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under ETC-testen, og fabrikanten skal angive de normale betingelser, under hvilke regenerering finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet, osv.).
 For at kontrollere regenereringsprocessen skal der mindst gennemføres 5 ETC-test. Under disse test registreres udstødningstemperatur og -tryk (temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtryk i udstødningssystemet, osv.).
 Efterbehandlingssystemet anses for at være tilfredsstillende, hvis de betingelser, der er angivet af fabrikanten, forekommer under prøvningen i et tilstrækkeligt tidsrum.
 Det endelige prøvningsresultat er den aritmetiske middelværdi af resultaterne af de forskellige ETC-test.
 Hvis efterbehandlingen af udstødningen har en sikkerhedsmodus, der skifter til en periodisk regenereringsmodus, bør den kontrolleres i overensstemmelse med punkt 2.8.2 i dette bilag. I dette særlige tilfælde vil emissionsgrænserne i tabel 2 i punkt 5.2 kunne overskrides og vil i så fald ikke blive vægtet.
 2.8.2.
 Er der tale om en efterbehandling af udstødningen baseret på en periodisk regenereringsproces, måles emissionerne i mindst to ETC-test — den ene under regenerering og den anden før eller efter regenerering — på et stabiliseret efterbehandlingssystem, og resultaterne vægtes.
 Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under ETC-testen. Motoren kan være udstyret med en omskifter, der kan forhindre eller tillade regenereringsprocessen, forudsat at denne operation ikke har indflydelse på den oprindelige kalibrering af motoren.
 Fabrikanten skal angive de normale parameterbetingelser, under hvilke regenereringsprocessen finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet osv.) og dennes varighed (n2). Fabrikanten skal også angive alle data til bestemmelse af tidsrummet mellem to regenereringer (n1). Den nøjagtige procedure til bestemmelse af dette tidsrum aftales med den tekniske tjeneste på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn.
 Fabrikanten leverer et efterbehandlingssystem, der er blevet ladet for at opnå regenerering under en ETC-test. Regenerering må ikke finde sted i motorens konditioneringsfase.
 Middelværdier for emissioner mellem regenereringsfaserne bestemmes ud fra den aritmetiske middelværdi af flere ETC-test foretaget med omtrent ens intervaller. Det anbefales at foretage mindst én ETC så kort tid som muligt før en regenereringsprøvning og én ETC umiddelbart efter en regenereringsprøvning.


text:
Alternativt kan fabrikanten levere data, der påviser, at emissionerne forbliver konstante (± 15 %) mellem regenereringsfaserne. I dette tilfælde kan emissionerne fra en enkelt ETC-test anvendes.
 Under regenereringsprøvningen registreres alle de data, der er nødvendige for at detektere regeneration (CO- eller NOx-emissioner, temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtrykket i udstødningssystemet osv.).
 Under regenereringsprocessen kan emissionsgrænserne i tabel 2 i punkt 5.2 overskrides.
 De målte emissioner vægtes i overensstemmelse med punkt 5.5 og 6.3 i tillæg 2 til dette bilag, og det endelige resultat må ikke overskride grænserne i tabel 2 i punkt 5.2.
 (1) Testpunkterne skal vælges ved hjælp af anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.
 Tillæg 1
 ESC- og ELR-prøvecyklusser
 1. INDSTILLING AF MOTOR OG DYNAMOMETER
 1.1 Bestemmelse af motorhastighed A, B og C
 Motorhastighed A, B og C angives af fabrikanten i henhold til følgende forskrifter:
 Den højeste motorhastighed nhi bestemmes ved beregning af 70 % mærkenettoeffekten P(n), således som bestemt i bilag 1, punkt 8.2. Den højeste motorhastighed på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som nhi.
 Den laveste motorhastighed nlo bestemmes ved beregning af 50 % den angivne maksimale nettoeffekt P(n), således som bestemt i bilag 1, punkt 8.2. Den laveste motorhastighed på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som nlo.
 Motorhastighed A, B og C bestemmes på følgende måde:
 Hastighed A
 =
 nlo + 25 % (nhi - nlo)
 Hastighed B
 =
 nlo + 50 % (nhi - nlo)
 Hastighed C
 =
 nlo + 75 % (nhi - nlo).
 Motorhastighed A, B og C kan kontrolleres på en af følgende måder:
 a)
 Med henblik på nøjagtig bestemmelse af nhi og nlo måles på ekstra testpunkter i forbindelse med godkendelse af motoreffekten efter regulativ nr. 85. Den maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes ud fra effektkurven, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter.
 b)
 Motoren kortlægges langs hele belastningskurven fra den maksimale ubelastede motorhastighed til tomgangshastighed, idet der anvendes mindst 5 målepunkter pr. 1 000 min-1 motoromdrejninger på skalaen og målepunkter som højst afviger ± 50 min-1 fra motorhastigheden svarende til den angivne maksimaleffekt. Den maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes ud fra den kortlagte kurve, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter.
 Hvis den målte motorhastighed A, B og C ikke afviger mere end ± 3 % fra den af fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes den af fabrikanten angivne motorhastighed til emissionsprøvningen. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til emissionsprøvningen.
 1.2. Bestemmelse af dynamometerets indstilling
 Momentkurven ved fuld motorbelastning bestemmes eksperimentelt ved forsøg, hvor man beregner drejningsmomentværdierne ved de foreskrevne prøvningsmodi under nettobetingelser som foreskrevet i bilag 1, punkt 8.2. I givet fald tages hensyn til den af det motordrevne udstyr optagne effekt. Dynamometerindstillingen beregnes for hver testmodus, undtagen for tomgang, ved hjælp af formlen:
 s
 =
 P(n) * (L/100) når afprøvning finder sted under nettobetingelser
 s
 =
 P(n) * (L/100) + (P(a) - P(b)) når afprøvningen ikke finder sted under nettobetingelser
 hvor:
 s
 =
 dynamometerindstilling (kW)
 P(n)
 =
 motorens nettoeffekt som angivet i bilag 1, punkt 8.2 (kW)
 L


text:
=
 belastningsprocent som angivet i punkt 2.7.1 ( %)
 P(a)
 =
 effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret som angivet i bilag 1, punkt 6.1
 P(b)
 =
 effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret som angivet i bilag 1, punkt 6.2.
 2. ESC-TEST
 På fabrikantens begæring kan der gennemføres en forprøve til konditionering af motoren og udstødningssystemet før målecyklussen.
 2.1. Klargøring af prøvetagningsfilter
 Mindst én time før prøvningens gennemførelse skal hvert filter anbringes i en delvist lukket petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og taravægten noteres. Det pågældende filter opbevares derefter i en lukket petriskål eller lukket filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes inden for otte timer efter udtagning af vejerummet. Taravægten noteres.
 2.2. Montering af måleapparaturet
 Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som angivet. Anvendes et totalstrømssystem til fortynding af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret være tilsluttet systemet.
 2.3. Start af fortyndingssystemet og motoren
 Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og trykværdier har stabiliseret sig ved fuld belastning i henhold til fabrikantens anbefalinger og god teknisk skik.
 2.4. Start af partikelprøvetagningssystem
 Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes, ved at fortyndet luft ledes gennem partikelfiltrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvningens udførelse. Hvis fortyndingsluften ikke filtreres, kan der måles ved cyklussens begyndelse og afslutning, og gennemsnittet heraf beregnes.
 2.5. Indstilling af fortyndingsforholdet
 Fortyndingsluften skal indstilles således, at temperaturen af den fortyndede udstødningsgas, målt umiddelbart før filteret, ikke er over 325 K (52 oC) i nogen modus. Fortyndingsforholdet (q) må ikke være under 4.
 For systemer, der bruger målinger af CO2 eller NOx-koncentrationen til regulering af fortyndingsforholdet, skal fortyndingsluftens koncentration af CO2 eller NOx måles ved begyndelsen og slutningen af hver prøvning. Ved måling af fortyndingsluftens baggrundskoncentration af CO2 eller NOx må start- og slutværdierne ikke afvige mere end henholdsvis 100 ppm og 5 ppm indbyrdes.
 2.6. Kontrol af analysatorerne
 Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret. Anvendes sække til prøveudtagning, skal de være udsuget.
 2.7. Prøvecyklus
 2.7.1.
 Ved betjening af dynamometeret på testmotoren går man frem efter følgende cyklus bestående af 13 modi:
 Modus nr.
 Motorhastighed
 Belastning, i %
 Vægtningsfaktor
 Varighed af modus
 1
 Tomgang
 —
 0,15
 4 minutter
 2
 A
 100
 0,08
 2 minutter
 3
 B
 50
 0,10
 2 minutter
 4
 B
 75
 0,10
 2 minutter
 5
 A
 50
 0,05
 2 minutter
 6
 A
 75
 0,05
 2 minutter
 7
 A
 25
 0,05
 2 minutter
 8
 B
 100
 0,09
 2 minutter
 9
 B
 25
 0,10
 2 minutter
 10
 C
 100
 0,08
 2 minutter
 11
 C
 25
 0,05
 2 minutter
 12
 C
 75
 0,05
 2 minutter
 13
 C
 50
 0,05
 2 minutter
 2.7.2.
 Prøvningssekvens
 Prøvningssekvensen påbegyndes. Rækkefølgen af modiene skal svare til disses nummerering i punkt 2.7.1.
 Motoren skal køre i den foreskrevne tid i hver modus, og ændringer i motorhastighed og -belastning skal være fuldført inden for de første 20 sekunder. Den foreskrevne


text:
motorhastighed skal holdes inden for ± 50 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment må højst afvige ± 2 % fra det maksimale drejningsmoment ved prøvningshastigheden.
 På fabrikantens begæring kan prøvningssekvensen gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at der frafiltreres en større masse af partikler på filteret. Fabrikanten skal forelægge en detaljeret beskrivelse af procedurerne for dataevaluering og beregning. Emissioner af gasser bestemmes kun ved den første prøvecyklus.
 2.7.3.
 Analysator-respons
 Analysatorernes målinger skal optegnes med båndskriver eller måles med et tilsvarende dataoptegningssystem, idet udstødningsgassen gennemstrømmer analysatorerne gennem hele prøvecyklussen.
 2.7.4.
 Udtagning af partikelprøver
 Det anvendes ét filter til hele prøvningsproceduren. De i prøvecyklussen for de forskellige modi angivne vægtningsfaktorer anvendes ved, at der indsamles en prøve, som er proportional med udstødningens massestrøm i hver enkel modus af prøvecyklussen. Dette kan opnås ved tilsvarende indstilling af prøvestrømningshastighed, prøvetagningstid og/eller fortyndingsforhold, således at kravet til effektive vægtningsfaktorer i punkt 6.6 er opfyldt.
 Prøvetagningstiden pr. modus skal være mindst 4 sekunder pr. 0,01 vægtningsfaktor. Udtagning af prøverne skal finde sted senest muligt i hver modus. Udtagning af partikelprøver skal afsluttes tidligst 5 sekunder før slutningen af hver modus.
 2.7.5.
 Motorens tilstand
 Motorhastighed og -belastning, indsugningsluftens temperatur og vakuum, udstødningens temperatur og modtryk, brændstofstrømningshastighed og luft- eller udstødningsstrøm, ladelufttemperatur, brændstoftemperatur og -fugtindhold skal registreres i hver modus, idet kravene til hastighed og belastning (jf. punkt 2.7.2) skal være opfyldt på tidspunktet for udtagning af partikelprøver, og i hvert tilfælde i det sidste minut af hver modus.
 Eventuelle yderligere data, der måtte være nødvendige til beregningerne, skal registreres (jf. punkt 4 og 5).
 2.7.6.
 Kontrol af NOx i kontrolområdet
 Umiddelbart efter gennemførelse af modus 13 foretages kontrol af NOx inden for kontrolområdet.
 Motoren skal konditioneres i modus 13 i tre minutter, før målingerne påbegyndes. Der foretages tre målinger på forskellige punkter inden for kontrolområdet, som udvælges af den tekniske tjeneste (1). Perioden for hver måling skal være 2 minutter.
 Målingen, der sker efter samme procedure som for NOx-målingen i cyklussen bestående af 13 modi, skal gennemføres i overensstemmelse med punkt 2.7.3, 2.7.5 og 4.1 i dette tillæg, samt med tillæg 4, punkt 3.
 Beregningen skal foretages i overensstemmelse med punkt 4.
 2.7.7.
 Efterkontrol af analysatorerne
 Efter emissionstesten gentages kontrollen med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Testresultatet anses for tilfredsstillende, hvis forskellen mellem resultatet før og efter testen er mindre end 2 % af kalibreringsgassens værdi.
 3. ELR-TEST
 3.1. Montering af måleapparaturet
 Opacimeter og prøvetagningssonder skal, i givet fald, være monteret efter lyddæmperen og en eventuel efterbehandlingsenhed i overensstemmelse med de almindelige monteringsanvisninger fra instrumentets fabrikant. Derudover skal kravene i punkt 10 i ISO DIS 11614 overholdes.
 Før nulpunkts- og fuldskalakontrol skal opacimeteret varmes op og stabiliseres efter fabrikantens anvisninger. Har opacimeteret renseluftsystem til undgåelse af tilsodning af instrumentets optiske dele, skal også dette system aktiveres og justeres efter fabrikantens anvisninger.
 3.2. Kontrol af opacimeteret
 Ved nulpunkts- og fuldskalakontrol skal apparatet være indstillet på udlæsning af opacitet, da der er to veldefinerede kalibreringspunkter på opacitetsskalaen, nemlig 0 % opacitet og 100 % opacitet. Lysabsorptionskoefficienten beregnes derefter


text:
korrekt på grundlag af den målte røgtæthed og LA som angivet af opacimeterets fabrikant, når instrumentet er stillet tilbage på udlæsning af k-værdi med henblik på testen.
 Når opacimeterets lysstråle ikke spærres, skal visningen indstilles til en røgtæthed på 0,0 % ±1,0 %. Idet lystilgangen til apparatets føler er spærret, indstilles visningen til en opacitet på 100,0 % ±1,0 %.
 3.3. Prøvecyklus
 3.3.1. Klargøring af motoren
 Motoren og systemet skal varmes op ved maksimal motoreffekt for at stabilisere motorens driftsparametre i henhold til fabrikantens anvisninger. Formålet med forkonditioneringsfasen er desuden at undgå, at den egentlige måling påvirkes af belægninger i udstødningssystemet efter en foregående prøve.
 Når motoren er stabiliseret, skal cyklus påbegyndes senest 20 ± 2 s efter forkonditioneringsfasen. På fabrikantens begæring kan der gennemføres en foreløbig prøvecyklus for at konditionere motoren og udstødningssystemet før målecyklusen.
 3.3.2. Prøvningssekvens
 Testen består af en sekvens af tre belastningstrin ved hver af de tre motorhastigheder A (cyklus 1), B (cyklus 2) og C (cyklus 3), bestemt som angivet i bilag 4A, tillæg 1, punkt 1.1, efterfulgt af cyklus 4 ved en hastighed inden for kontrolområdet og en belastning, som er mellem 10 % og 100 % og vælges af den tekniske tjeneste (1). Ved betjening af dynamometeret på testmotoren går man frem i følgende rækkefølge som vist i fig. 3.
 Figur 3
 Sekvens ved ELR-test (a)
 a)
 Motoren bringes til at fungere ved motorhastighed A og 10 % belastning i 20 ± 2 s. Den foreskrevne hastighed skal holdes med en nøjagtighed af ± 20 min-1, og det foreskrevne drejningsmoment skal holdes med en nøjagtighed på ± 2 % af det maksimale drejningsmoment ved testhastigheden.
 b)
 Ved afslutningen af foregående segment flyttes hastighedsreguleringsarmen hurtigt til helt åben stilling, hvor den holdes i 10 ± 1 s. Der påføres den nødvendige dynamometerbelastning, således at motorhastigheden holdes med en nøjagtighed af ± 150 min-1 i de første 3 sekunder, og ± 20 min-1 under resten af segmentet.
 c)
 Den i a) og b) beskrevne sekvens gentages to gange.
 d)
 Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed B og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s.
 e)
 Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed B.
 f)
 Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til motorhastighed C og 10 % belastning i løbet af 20 ± 2 s.
 g)
 Sekvens a) til c) skal gennemløbes med motorhastighed C.
 h)
 Ved afslutning af det tredje belastningstrin justeres motoren til den valgte motorhastighed og en vilkårlig belastning over 10 % i løbet af 20 ± 2 s.
 i)
 Sekvens a) til c) skal gennemløbes ved den valgte motorhastighed.
 3.4. Validering af cyklus
 De relative standardafvigelser af de gennemsnitlige røgtæthedsværdier ved hver testhastighed (SVA, SVB, SVC, beregnet i henhold til punkt 6.3.3 i dette tillæg ved tre på hinanden følgende belastningstrin ved hver testhastighed), skal være mindre end 15 % af gennemsnitsværdien, dog højst 10 % af grænseværdien angivet i tabel 1 i punkt 5.2. Er værdien større, gentages sekvensen, indtil 3


text:
på hinanden følgende belastningstrin opfylder valideringskravene.
 3.5. Efterkontrol af opacimeteret
 Opacimeterets nulpunktsforskydning må ikke være større end ±5,0 % af den i tabel 1 i punkt 5.2 angivne grænseværdi.
 4. BEREGNING AF STRØMMEN AF UDSTØDNINGSGAS
 4.1. Bestemmelse af massestrømmen af ufortyndet udstødningsgas
 For at beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas må man kende udstødningsgasstrømmen. Udstødningsgassens massestrøm bestemmes efter punkt 4.1.1 eller 4.1.2. Udstødningsstrømmen skal bestemmes med en nøjagtighed på ±2,5 % af den aflæste værdi eller ±1,5 % af motorens maksimumsværdi, afhængig af hvilken af disse værdier der er den største. Ækvivalente metoder (f.eks. som beskrevet i punkt 4.2 i tillæg 2 til dette bilag) kan benyttes.
 4.1.1.
 Direkte måling
 Direkte måling af udstødningsstrømmen kan foretages med systemer som:
 a)
 differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse
 b)
 ultralyd-flowmeter
 c)
 vortex-flowmeter.
 Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i emissionsværdier. Sådanne forholdsregler omfatter omhyggelig montering af anordningen i motorens udstødningssystem i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk skik. Især må motorens ydelse og emissioner ikke påvirkes af monteringen af anordningen.
 4.1.2.
 Metode til måling af luft- og brændstofstrømme
 Dette omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm. Der skal anvendes luft-flowmetere og brændstof-flowmetere, der opfylder de samlede krav til nøjagtighed i punkt 4.1. Beregning af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:
 qmew
 = qmaw
 + qmf
 4.2. Bestemmelse af massestrømmen af ufortyndet udstødningsgas
 For at beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas med et fuldstrømsfortyndingssystem må man kende den fortyndede udstødningsgasstrøm. Den fortyndede udstødnings strømningshastighed (qmedw) måles i hver modus med en PDP-CVS, CFV-CVS eller SSV-CVS i overensstemmelse med de generelle formler i punkt 4.1 i tillæg 2 til dette bilag. Nøjagtigheden skal være ± 2 % af aflæsning eller bedre og bestemmes efter punkt 2.4 i tillæg 5 til dette bilag.
 5. BEREGNING AF GASEMISSIONER
 5.1. Evaluering af data
 Til vurdering af emissionen af luftarter tages gennemsnittet af »aflæst værdi på kurve« i de sidste 30 sekunder af hver modus, og gennemsnitskoncentrationen (conc) af HC, CO og NOx i hver modus bestemmes af gennemsnitsaflæsningen på kurven og de tilhørende kalibreringsdata. Anden form for registrering kan anvendes, forudsat at ækvivalent datafangst er sikret.
 Til kontrol af NOx i kontrolområdet finder ovenstående krav kun anvendelse på NOx.
 Vælger man at bestemme strømningshastigheden af udstødningsgas qmew eller af fortyndet udstødningsgas qmdew, skal det ske som angivet i punkt 2.3 i tillæg 4 til dette bilag.
 5.2. Korrektion ved omregning tør/våd
 Den målte koncentration omregnes til våd basis ved hjælp af følgende formler, medmindre målingen i forvejen fandt sted på våd basis. Omregningen foretages for hver modus.
 cwet
 = kW
 × cdry
 For ufortyndet udstødningsgas:
 eller
 eller
 med
 kf = 0,055594 × w
 ALF+0,0080021 × w
 DEL+0,0070046 × w
 EPS
 og
 hvor:
 Ha
 =
 indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft
 wALF
 =
 brændstoffets hydrogenindhold ( % massefylde)
 qmf, i
 =
 brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s
 qmad, I
 =
 øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s
 pr
 =
 vanddamptryk efter kølebad, kPa
 pb
 =
 totalt atmosfæretryk, kPa
 wDEL
 =
 brændstoffets