text:
500 (2)
 Tabel 2
 Nærlyselementer, vinkelposition eller hældning i grader, andre forskrifter
 Nærlys af klasse C
 Nærlys af klasse V
 Nærlys af klasse E
 Nærlys af klasse W
 Nr.
 betegnelse for del af lysbundtet, krav
 vandret
 lodret
 vandret
 lodret
 vandret
 lodret
 vandret
 lodret
 2.1.
 Vinkelposition/hældning i grader for segment Imax
 Den maksimale lysstyrke i »Imax-segmentet« som angivet i denne tabel skal ligge inden for de grænser, der er anført i tabel 1, linje nr. 18.
 0,5L til 3R
 0,3D til 1,72D
 0,3D til 1,72D
 0, 5L til 3R
 0,1D to 1,72D
 0, 5L til 3R
 0,3D til 1,72D
 2.2.
 »Afskæringen« og dele af denne skal:
 a)
 opfylde forskrifterne i punkt 1 i bilag 8 til dette regulativ og
 b)
 være placeret med den »vandrette del«
 ved V = 0,57 D
 ikke over 0,57D, ikke under 1,3D
 ikke over 0,23D (9), ikke under 0,57D
 ikke over 0,23D, ikke under 0,57D
 Tabel 3
 Nærlyszoner III, afgrænsning ved vinkelpositioner
 Vinkelposition i grader
 Vinkelposition nr.
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 Zone III a
 for nærlys af klasse C eller klasse V
 vandret
 8 L
 8 L
 8 R
 8 R
 6 R
 1,5 R
 V-V
 4 L
 lodret
 1 U
 4 U
 4 U
 2 U
 1,5 U
 1,5 U
 H-H
 H-H
 Zone III b
 for nærlys af klasse W eller klasse E
 vandret
 8 L
 8 L
 8 R
 8 R
 6 R
 1,5 R
 0,5 L
 4 L
 lodret
 1 U
 4 U
 4 U
 2 U
 1,5 U
 1,5 U
 0,34 U
 0,34 U
 Tabel 4
 Supplerende bestemmelser for nærlys af klasse W udtrykt i cd
 4.1.
 Definitioner og krav vedrørende segmenterne E, F1, F2 og F3 (ikke vist i figur 1 ovenfor).
 Der tillades højst 175 cd: a) i et E-segment, der strækker sig fra 20 grader L til 20 grader R ved 10 grader U og b) i de tre lodrette segmenter F1, F2 og F3 ved de vandrette positioner 10 grader L, 10 grader V og R, hver fra 10 grader U til 60 grader U.
 4.2.
 Alternative/supplerende kravsæt for Imax, segment 20 og segment 10:
 Tabel 1, Del A eller B, anvendes, men maksimalkravene i linje nr. 16, 17 og 18 erstattes af nedenfor anførte.
 Hvis en nærlyskegle af klasse W i henhold til ansøgerens specifikationer i henhold til punkt 2.2.2 e) i dette regulativ er konstrueret til i segment 20 og herunder at levere ikke over 8 800 cd og i segment 10 og herunder ikke mere end 3 550 cd, må den konstruktivt fastsatte Imax-værdi for denne kegle ikke overstige 88 100 cd.
 Tabel 5
 Krav vedrørende målepunkternes øverste del og vinkelposition
 Angivelse af punkt
 S50LL
 S50
 S50RR
 S100LL
 S100
 S100RR
 Vinkelposition i grader
 4 U/8 L
 4 U/V-V
 4 U/8 R
 2 U/4 L
 2 U/V-V
 2 U/4 R
 Tabel 6
 Supplerende bestemmelser for nærlys af klasse E
 Tabel 1, del A eller B, og tabel 2 ovenfor finder anvendelse, idet linje 1 og 18 i tabel 1 og punkt 2.2


text:
i tabel 2 erstattes af nedenfor anførte.
 Punkt
 Betegnelse
 Linje 1 i tabel 1 ovenfor, del A eller B
 Linje 18 i tabel 1 ovenfor, del A eller B
 Punkt 2.2. i tabel 2 ovenfor
 Nr.
 Datasæt
 EB50L i cd
 Imax i cd
 Position i grader for den vandrette del af afskæringen
 maks.
 maks.
 ikke over
 6.1.
 E1
 530
 70 500
 0,34 D
 6.2.
 E2
 440
 61 700
 0,45 D
 6.3.
 E3
 350
 52 900
 0,57 D
 Tabel 7
 Krav vedrørende tilpasningen af fjernlyset i henhold til punkt 6.3.7 i dette regulativ
 Del A
 Målepunkt
 Position/grader
 Maks. styrke (*3)
 Vandret
 Lodret
 (cd)
 Linje 1 Venstre
 Modkørende køretøj ved 50 m i tilfælde af højrekørsel
 4,8°L til 2°L
 0,57° op
 625
 Linje 1 Højre
 Modkørende køretøj ved 50 m i tilfælde af venstrekørsel
 2°R til 4,8°R
 0,57° op
 625
 Linje 2 Venstre
 Modkørende køretøj ved 100 m i tilfælde af højrekørsel
 2,4°L til 1°L
 0,3° op
 1 750
 Linje 2 Højre
 Modkørende køretøj ved 100 m i tilfælde af venstrekørsel
 1°R til 2,4°R
 0,3° op
 1 750
 Linje 3 Venstre
 Modkørende køretøj ved 200 m i tilfælde af højrekørsel
 1,2°L til 0,5°L
 0,15°° op
 5 450
 Linje 3 Højre
 Modkørende køretøj ved 200 m i tilfælde af venstrekørsel
 0,5°R til 1,2°R
 0,15° op
 5 450
 Linje 4
 Forankørende køretøj ved 50 m i tilfælde af højrekørsel
 1,7°L til 1,0°R
 0,3° op
 1 850
 > 1,0° R til 1,7°R
 2 500
 Linje 4
 Forankørende køretøj ved 50 m i tilfælde af venstrekørsel
 1,7°R til 1,0°L
 1 850
 > 1,0° L til 1,7°L
 2 500
 Linje 5
 Forankørende køretøj ved 100 m i tilfælde af højrekørsel
 0,9° L til 0,5°R
 0,15° op
 5 300
 > 0,5°R til 0,9°R
 7 000
 Linje 5
 Forankørende køretøj ved 100 m i tilfælde af venstrekørsel
 0,9° R til 0,5°L
 5 300
 > 0,5°L til 0,9°L
 7 000
 Linje 6
 Forankørende køretøj ved 200 m i tilfælde af venstre- og højrekørsel
 0,45°L til 0,45°R
 0,1° op
 16 000
 Del B
 Målepunkt
 Position/grader (*2)
 Min. styrke (*3)
 Vandret
 Lodret
 (cd)
 50R
 1,72 R
 D 0,86
 5 100
 50V
 V
 D 0,86
 5 100
 50L
 3,43 L
 D 0,86
 2 550
 25LL
 16 L
 D 1,72
 1 180
 25RR
 11 R
 D 1,72
 1 180
 (*1) NB: målemetode foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ.
 (1) Maks. 15 900 cd, hvis systemet er konstrueret til også at levere nærlys af klasse W.
 (2) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 4.
 (3) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 2 (»Imax-segmentet«).
 (4) Hver systemsides bidrag (for segment BLL og BRR: af mindst ét punkt) målt i henhold til bestemmelserne i bilag 9 til dette regulativ må ikke være mindre end 50 cd.
 (5) Positionskrav i henhold til bestemmelserne i tabel 5 nedenfor.
 (6) Et par positionslygter, som er indbygget i systemet eller som skal installeres sammen med systemet, kan aktiveres i henhold til ansøgerens anvisninger.
 (7) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 6.
 (8) Maksimalværdier kan multipliceres med 1,4, hvis det ifølge fabrikantens beskrivelse er

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
garanteret, at denne værdi ikke vil blive overskredet under brug, enten ved hjælp af systemet eller, hvis systemets anvendelse er begrænset til køretøjer, ved hjælp af en tilsvarende stabilisering/begrænsning af tilførslen til systemet som angivet i meddelelsesformularen.
 (9) Desuden anvendes forskrifterne i tabel 6.
 (*2) Vinkelpositioner er angivet for højrekørsel.
 (*3) De fotometriske forskrifter i forbindelse med hvert enkelt målepunkt (vinkelposition) for en lygtefunktion gælder for halvdelen af summen af de respektive måleværdier fra alle de af systemets lygteenheder, der leverer denne lygtefunktion.
 Hver af linjerne som defineret i del A i tabel 7 og målepunkterne som anført i del B i tabel 7 skal måles individuelt i overensstemmelse med signalet fra signalgeneratoren.
 Hvis nærlyset, som opfylder forskrifterne i punkt 6.2 i dette regulativ, aktiveres kontinuerligt i forbindelse med tilpasningen af fjernlyset, finder de fotometriske forskrifter i del B i tabel 7 ikke anvendelse.
 BILAG 4
 PRØVNINGER FOR STABILITET AF DEN FOTOMETRISKE YDELSE FOR SYSTEMER I DRIFT — PRØVNING AF KOMPLETTE SYSTEMER
 Prøvning af komplette systemer
 Efter at de fotometriske værdier er målt efter dette regulativs forskrifter i Imax-punktet for fjernlys og i punkterne 25L, 50V og B50L (eller R) for nærlys, prøves et komplet prøveeksemplar af et system for stabilitet af fotometrisk ydelse i drift.
 I dette bilag forstås ved:
 a) »et komplet system«: hele højre- eller venstresiden af et system, der indeholder egne elektroniske styringsanlæg for lyskilde(r) og/eller eventuelle forsynings- og funktionsenheder og sådanne omgivende karrosseridele og lygter, som kan påvirke dens varmeafledning. Hver af systemets installationsenheder og lygter og/eller LED-moduler kan prøves separat
 b) »prøveeksemplar«: i det følgende enten det »komplette system« eller den installationsenhed, der prøves
 c) »lyskilde«: også den enkelte glødetråd i en glødetrådslampe, LED-moduler eller de lysemitterende dele af et LED-modul.
 Prøvningen skal udføres:
 a)
 I tør, stillestående luft ved en omgivende temperatur på 23 °C ± 5 °C, og prøveeksemplaret skal være monteret på et underlag, som repræsenterer korrekt montering på køretøjet.
 b)
 I tilfælde af udskiftelige lyskilder: ved anvendelse af masseproducerede lyskilder med glødetråd, som er ældet i mindst én time, eller masseproducerede gasudladningslyskilder, som er ældet i mindst 15 timer, eller masseproducerede LED-moduler, som er ældet i mindst 48 timer, og som er nedkølet til den omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvninger som specificeret i dette regulativ. De LED-moduler, der er leveret af ansøgeren, skal anvendes.
 c)
 I tilfælde af et system, der sikrer en tilpasning af fjernlyset, skal fjernlyset være i maksimal tilstand, når det er aktiveret.
 Det anvendte måleudstyr skal svare til det, som anvendes til godkendelsesprøvninger af systemets prøveeksemplarer. Systemet eller dele heraf skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand.
 Prøveeksemplaret skal bringes i anvendelse som nærlys uden af det afmonteres fra eller justeres i prøveopstillingen. Den anvendte lyskilde skal være en lyskilde af den kategori, der er specificeret for den pågældende forlygte.
 1. Prøvning for stabilitet af fotometrisk ydelse
 1.1. Clean test-prøvning
 Hvert prøveeksemplar bringes til at fungere i 12 timer som beskrevet i punkt 1.1.1 og kontrolleres som beskrevet i punkt 1.1.2.
 1.1.1.


text:
Prøvningsprocedure
 1.1.1.1. Prøvningssekvens
 a)
 I tilfælde, hvor et prøveeksemplar er konstrueret til kun at levere en lygtefunktion (fjernlys eller nærlys) og i forbindelse med nærlys kun en lysklasse, bringes den/de pågældende lyskilde/r til at lyse i det i punkt 1.1 specificerede tidsrum (1).
 b)
 Hvis et prøveeksemplar leverer mere end én lygtefunktion eller nærlysklasse i henhold til dette regulativ: såfremt ansøgeren erklærer, at hver af de for prøveeksemplaret specificerede funktioner eller nærlysklasser har sin/-e egen/egne lyskilde(r), der tændes selvstændigt (2), udføres prøven i overensstemmelse med disse vilkår, idet den mest strømforbrugende modus for hver enkelt specificeret funktion eller nærlysklasse aktiveres (1) successivt i samme (ligeligt fordelte) tidsrum specificeret i punkt 1.1.
 I alle andre tilfælde (1) (2) underkastes prøveeksemplaret følgende prøvecyklus for hver modus i nærlysklasse C, nærlysklasse V, nærlysklasse E og nærlysklasse W, uanset hvilke modi der helt eller delvis leveres af prøveeksemplaret, i samme (ligeligt fordelte) tidsrum specificeret i punkt 1.1:
 15 minutter, først med f.eks. den mest strømforbrugende modus i nærlysklasse C under vilkår ved kørsel på lige vej
 5 minutter, med samme nærlysmodus som før tændt og herudover alle de af prøveeksemplarets lyskilder (3) tændt, som i henholdt til ansøgerens erklæring kan tændes samtidigt.
 Når den specificerede (ligeligt fordelte) del af det i punkt 1.1 specificerede tidsrum er nået, gentages ovennævnte cykliske prøve, såfremt dette er relevant, på den anden, den tredje og den fjerde nærlysklasse i ovennævnte rækkefølge.
 c)
 I tilfælde hvor et prøveeksemplar omfatter andre sammenbyggede lygtefunktioner, skal alle de enkelte funktioner tændes samtidigt i det i a) eller b) ovenfor specificerede tidsrum for de enkelte lygtefunktioner i henhold til fabrikantens specifikationer.
 d)
 Hvis et prøveeksemplar er konstrueret til at levere en kurvelysmodus i nærlys eller en modus eller funktion, der aktiveres i et kort tidsrum med strøm på en ekstra lyskilde, skal denne lyskilde som angivet i a) og b) ovenfor være tændt i 1 minut og slukket i 9 minutter, mens kun nærlyset er aktiveret.
 1.1.1.2. Prøvespænding
 Spændingen tilføres prøveeksemplarets terminaler som følger:
 a)
 Hvor der er tale om udskiftelige glødetrådslyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: Prøvningen skal udføres ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, undtagen hvis ansøgeren specificerer, at prøveeksemplaret kan anvendes ved en anden spænding. I dette tilfælde skal prøvningen udføres med glødetrådslyskilden ved den højeste spænding, der kan anvendes.
 b)
 Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder: Prøvespændingen for elektroniske styringsanlæg for lyskilder er 13,2 + 0,1 volt for 12 V-køretøjsspændingssystemer eller som nærmere angivet i ansøgningen om godkendelse.
 c)
 Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem: alle målinger på lygteenheder, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødetrådslyskilder og/eller andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger svarende til de af ansøgeren afgivne specifikationer for køretøjets spændingssystem.
 d)
 Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes uafhængigt af køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres af systemet, eller om lyskilder forsynet via en forsynings- og funktionsenhed, anvendes ovenfor


text:
specificerede prøvespændinger på disse enheders indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer forsynings- og funktionsenheden eller den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 e)
 LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.
 f)
 Hvis signallygter er sammenbyggede, kombinerede eller gensidigt indbyggede med prøveeksemplaret og drives ved andre spændinger end de nominelle mærkespændinger på henholdsvis 6 V, 12 V eller 24 V, skal spændingen justeres som angivet af fabrikanten for at opnå, at lygten fungerer fotometrisk korrekt.
 1.1.2. Prøvningsresultater
 1.1.2.1. Visuel inspektion:
 Når prøveeksemplaret er stabiliseret ved omgivende temperatur, skal prøveeksemplarets lygteglas og et eventuelt udvendigt glas rengøres med en ren, fugtig bomuldsklud. Den inspiceres derefter visuelt; der må ikke være synlig skævhed, deformation, revnedannelse eller farveændring hverken i lygteglasset eller i et eventuelt udvendigt glas.
 1.1.2.2. Fotometrisk prøvning:
 For at efterkomme dette regulativs forskrifter skal de fotometriske værdier efterprøves i følgende punkter:
 Nærlysklasse C og enhver anden specificeret nærlysklasse: 50V, B50L og 25RR, hvis dette er relevant.
 Fjernlys under vilkår med neutral tilstand: Imax-punktet.
 Der kan foretages endnu en indstilling til korrektion for eventuel varmeforårsaget deformation af prøveeksemplarets sokkel (ændringen i afskæringslinjens position er omhandlet i punkt 2 i dette bilag).
 Undtagen for punktet B50L kan der mellem de fotometriske egenskaber og værdierne målt inden prøvningen tillades en afvigelse på 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode. Værdien målt i punkt B50L må ikke overstige den fotometriske værdi målt inden prøvningen med mere end 170 cd.
 1.2. Dirty test-prøvning
 Efter at være prøvet som foreskrevet i punkt 1.1 ovenfor bringes prøveeksemplaret til at fungere i én time som beskrevet i punkt 1.1.1 for alle funktioner eller nærlysklasser (4) efter at være forberedt som beskrevet i punkt 1.2.1 og kontrolleret som beskrevet i punkt 1.1.2; efter hver prøve sikres en tilstrækkelig afkølingsperiode.
 1.2.1. Forberedelse af prøven
 Prøveblanding
 1.2.1.1. Til systemer eller dele heraf med udvendigt lygteglas af glas består blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres prøveeksemplaret, af:
 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 mikrometer
 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv fremstillet af bøgetræ med kornstørrelse 0-100 mikrometer
 0,2 vægtdel NaCMC (5) samt
 5 vægtdele natriumchlorid (99 % rent)
 en passende mængde destilleret vand med en specifik ledningsevne på mindre end 1 μS/m.
 1.2.1.2. Til systemer eller dele heraf med udvendigt lygteglas af plast består blandingen af vand og forurenende stof, som skal påføres prøveeksemplaret, af:
 a)
 9 vægtdele kvartssand med kornstørrelse 0-100 μm
 b)
 1 vægtdel vegetabilsk kulstøv fremstillet af bøgetræ med kornstørrelse 0-100 μm
 c)
 0,2 vægtdel NaCMC (5)
 d)
 5 vægtdele natriumchlorid (99 % rent)
 e)
 13 vægtdele destilleret vand med specifik ledningsevne ≤ 1 mS/m
 f)
 2 ± 1 dråber overfladeaktivt stof (6).
 1.2.1.3. Blandingen må højst være 14 dage gammel.
 1.2.1.4. Påføring af prøveblandingen på prøveeksemplaret
 Prøveblandingen påføres jævnt på hele/alle prøveeksemplarets lysende overflade(r), hvorefter man lader den tørre. Denne procedure gentages, indtil lysstyrken er faldet til


text:
15-20 % af de værdier, som er målt for hvert af følgende punkter under de i dette bilag beskrevne betingelser:
 Imax-punktet for fjernlys i neutral tilstand
 50 V for nærlys af klasse C og enhver specificeret nærlysmodus.
 2. Prøvning af ændring i afskæringslinjens lodrette placering under varmepåvirkning
 Denne prøvning består i at efterprøve, at afskæringslinjens lodrette forskydning under indvirkning af varme ikke overstiger en foreskreven værdi for et system eller dele heraf, der udsender nærlys af klasse C (standardnærlys), eller for enhver specificeret nærlysmodus.
 Hvis prøveeksemplaret består af mere end en lygteenhed eller mere end et kompleks af lygteenheder, der leverer en afskæring, udgør hver(t) af disse et prøveeksemplar i forbindelse med denne prøvning og skal prøves separat.
 Når prøveeksemplaret er prøvet i henhold til punkt 1, underkastes det den i punkt 2.1 beskrevne prøve uden at fjernes fra eller flyttes i forhold til prøveopspændingen.
 Hvis prøveeksemplaret har en bevægelig optisk del, er det kun den position, der ligger tættest på den gennemsnitlige lodrette vinkel og/eller den oprindelige position med hensyn til neutral tilstand, der anvendes ved denne prøvning.
 Prøvningen foretages kun under betingelser, der med hensyn til signal-input svarer til kørsel på lige vej.
 2.1. Prøvning
 Til denne prøve indstilles spændingen som foreskrevet i punkt 1.1.1.2.
 Prøveeksemplaret anvendes og prøves ved nærlys af klasse C, nærlys af klasse V, nærlys af klasse E og nærlys af klasse W, alt efter hvad der er relevant.
 Positionen af afskæringslinjens vandrette del mellem VV og den lodrette linje gennem punkterne B50L (eller R) kontrolleres henholdsvis 3 minutter (r3) og 60 minutter (r60), efter at lygten har været i funktion.
 Måling af ændringen i afskæringslinjens position som beskrevet ovenfor kan udføres med enhver metode, som giver acceptabel nøjagtighed og reproducerbare resultater.
 2.2. Prøvningsresultater
 2.2.1. Resultatet, målt i milliradianer (mrad), anses for acceptabelt for en nærlyslygte, når den numeriske værdi Δ r1 = | r3 – r60 | målt på forlygten ikke opad er over 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) og ikke nedad er over 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad).
 2.2.2. Hvis denne værdi imidlertid er:
 Bevægelse
 Opad
 over 1,0 mrad, men ikke over 1,5 mrad
 (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad)
 Nedad
 over 2,0 mrad, men ikke over 3,0 mrad
 (2,0 mrad < ΔrI ≤ 3,0 mrad)
 Yderligere et prøveeksemplar af en forlygte monteret på en prøvningsanordning, som er repræsentativ for den korrekte montering på køretøjet, prøves som beskrevet i punkt 2.1 efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den nedenfor beskrevne cyklus for at stabilisere positionen af forlygtens mekaniske dele:
 a)
 Nærlyset bringes til at fungere i én time (spændingen indstilles som foreskrevet i punkt 1.1.1.2).
 b)
 Lygten slukkes i én time.
 Efter disse tre cyklusser anses forlygtetypen for acceptabelt, hvis de numeriske værdier Δr, målt i henhold til punkt 2.1 ovenfor på dette yderligere prøveeksemplar, opfylder forskrifterne i punkt 2.2.1.
 (1) Hvis »prøveeksemplaret« er sammenbygget med lygter til signalgivning, eller hvis de er indbygget i hinanden, skal lygterne til signalgivning være tændt under prøvningen,


text:
undtagen hvis der er tale om et kørelys til brug i dagslys. Er der tale om retningsviserblinklygter skal de være tændt med blink og have et tændt/slukket-forhold på ca. 1 til 1.
 (2) Hvis to eller flere lyskilder er tændt samtidigt ved blink med forlygterne, skal dette ikke anses for normal brug af lyskilderne samtidigt.
 (3) Alle lyskilder til lygtefunktioner tages i betragtning, også selv om der ikke ansøges om godkendelse af dem i henhold til dette regulativ, med undtagelse af lyskilder omfattet af fodnote 2.
 (4) Der ses i givet fald bort fra nærlys af klasse W for lygteenheder, der leverer eller bidrager til andre nærlysklasser eller nærlysfunktioner.
 (5) NaCMC står for natriumsaltet af carboxymethylcellulose, også betegnet CMC. Den NaCMC, der indgår i smudsblandingen, skal have en substitutionsgrad (DS) på 0,6-0,7 og en viskositet på 200-300 cP i en 2 % opløsning ved 20 °C.
 (6) Tolerancen på mængdeangivelsen er nødvendig, for at smudsblandingen spreder sig korrekt over alle typer plastlygteglas.
 BILAG 5
 MINDSTEKRAV FOR PROCEDURER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. GENERELT
 1.1. Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over de uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ. Denne betingelse gælder ligeledes for farven.
 1.2. Hvad angår fotometrisk ydelse anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af ethvert på tilfældig måde udtaget system, som er udstyret med lyskilder, der aktiveres og i givet fald korrigeres, således som foreskrevet i punkt 1 og 2 i bilag 9 til dette regulativ:
 1.2.1.
 Ingen værdi målt og korrigeret i henhold til punkt 2 i bilag 9 til dette regulativ afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
 1.2.1.1.
 For følgende værdier for nærlyset og dets modi kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:
 a)
 for maksimumsværdierne i punkt B50L: 170 cd svarende til 20 % og 255 cd svarende til 30 %
 b)
 for maksimumsværdierne i zone III og segmentet BLL: 255 cd svarende til 20 % og 380 cd svarende til 30 %
 c)
 for maksimumsværdierne i segmenterne E, F1, F2 og F3: 170 cd svarende til 20 % og 255 cd svarende til 30 %
 d)
 for minimumsværdierne i BR, P, i grupperne S 50+ S 50LL+ S 50RR, S 100+ S 100LL+ S 100RR og de værdier, der kræves i henhold til fodnote 4 i tabel 1 i bilag 3 til dette regulativ (B50L, BR, BRR, BLL): halvdelen af den krævede værdi svarende til 20 % og tre fjerdele af den krævede værdi svarende til 30 %.
 1.2.1.2.
 For fjernlyset, med HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Imax, tillades en tolerance på +20 % for maksimumsværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ.
 1.2.2.
 Hvis resultaterne af den ovenfor beskrevne prøvning ikke opfylder forskrifterne, kan systemets indstilling ændres, forudsat at lysbundtets


text:
akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5 grader til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2 grader opad eller nedad uafhængigt af den oprindelige indstilling.
 Disse bestemmelser gælder ikke for lygteenheder i henhold til punkt 6.3.1.1 i dette regulativ.
 1.2.3.
 Hvis resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en anden standardlyskilde og/eller en anden forsynings- og funktionsenhed.
 1.3. Til efterprøvning af den lodrette ændring i nærlysafskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:
 En af de udtagne systemer prøves med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.
 Systemet anses for acceptabelt, såfremt Δr ikke er over 1,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad, prøves endnu et prøveeksemplar, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier for de to prøvninger ikke må være over 1,5 mrad.
 1.4. Kromaticitetskoordinaterne skal være overholdt.
 2. MINIMUMSKRAV TIL FABRIKANTENS OVERENSSTEMMELSESKONTROL
 For hver type system skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.
 Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som prøves. Fabrikanten skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.
 2.1. Prøvningernes art
 Prøvning for overensstemmelse med dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber og efterprøvning af den lodrette ændring i afskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme.
 2.2. Metoder, som anvendes ved prøvningerne
 2.2.1. Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.
 2.2.2. Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.
 2.2.3. Anvendelsen af punkt 2.2.1 og 2.2.2 ovenfor kræver regelmæssig kalibrering af prøvningsapparaturet, og målingerne skal sammenholdes med de målinger, der udføres af en kompetent myndighed.
 2.2.4. I alle tilfælde skal samme referencemetoder som i dette regulativ anvendes til administrativ efterprøvning og prøveudtagning.
 2.3. Prøvetagningens art
 Der udtages på tilfældig måde prøver af systemer fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt systemer af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.
 Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.
 2.4. Målte og registrerede fotometriske egenskaber
 De udtagne forlygter underkastes fotometrisk måling i de punkter, som er fastlagt i regulativet, idet aflæsningen er begrænset ved punkterne:
 Imax, HV (1), »HL« og »HR« (2) for fjernlys
 B50L, 50L, 50V, 75R (i givet fald) og 25LL for nærlys (jf. figur 1 i bilag 3).
 2.5. Acceptkriterier
 Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med den typegodkendende myndighed fastlægge acceptkriterier for produkterne med henblik på opfyldelse af forskriften for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 9.1 i


text:
dette regulativ.
 Acceptkriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for, at stikprøven består i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).
 (1) Hvis fjernlyslygte og nærlyslygte er indbygget i hinanden, skal HV for fjernlys være samme målepunkt som for nærlys.
 (2) DA»HL« og »HR«: punkter på »H-H« beliggende 2,6 grader henholdsvis til venstre og højre for punkt HV.
 BILAG 6
 FORSKRIFTER FOR SYSTEMER MED LYGTEGLAS AF PLAST: PRØVNING AF LYGTEGLAS- ELLER MATERIALEPRØVER SAMT KOMPLETTE SYSTEMER ELLER DELE AF SYSTEMER
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1. Prøver, som indleveres i henhold til punkt 2.2.4 i dette regulativ, skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor.
 1.2. Prøvesættet af komplette systemer indleveret i henhold til punkt 2.2.3 i dette regulativ, og som omfatter lygteglas af plast, skal, hvad angår lygteglassets materiale, opfylde forskrifterne i punkt 2.6 nedenfor.
 1.3. Prøverne af lygteglas af plast eller materialeprøverne skal, med den eventuelle reflektor, som de er bestemt til anvendelse sammen med, underkastes godkendelsesprøvning i den kronologiske rækkefølge, som er angivet i tabel A i tillæg 1 til dette bilag.
 1.4. Kan systemfabrikanten imidlertid godtgøre, at produktet allerede har bestået de i punkt 2.1 til 2.5 nedenfor foreskrevne prøvninger eller tilsvarende prøvninger i henhold til et andet regulativ, behøver de pågældende prøvninger ikke gentages; kun de i tillæg 1, tabel B, foreskrevne prøvninger er påbudt.
 1.5. Hvis systemet eller dele heraf er bestemt til højrekørsel alene eller venstrekørsel alene, kan prøvninger i henhold til dette bilag efter ansøgerens valg udføres på et enkelt prøveeksemplar.
 2. PRØVNINGER
 2.1. Bestandighed mod temperaturudsving
 2.1.1. Prøvninger
 Tre nye prøver (lygteglas) gennemgår fem cykliske forløb af temperatur- og fugtighedsændring (RH = relativ fugtighed) i henhold til følgende program:
 3 timer ved 40 °C ± 2 °C og 85-95 % RH
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH
 15 timer ved – 30 °C ± 2 °C
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH
 3 timer ved 80 °C ± 2 °C
 1 time ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH
 Inden denne prøvning skal prøverne opbevares ved 23 °C ± 5 °C og 60-75 % RH i mindst fire timer.
 NB: Perioderne på én time ved 23 °C ± 5 °C skal indbefatte de overgangsperioder fra den ene temperatur til den anden, som er nødvendige for at undgå temperaturchok.
 2.1.2. Fotometriske målinger
 2.1.2.1. Metode
 Der foretages fotometriske målinger på prøverne før og efter prøvningen.
 De fotometriske målinger udføres i overensstemmelse med bilag 9 til dette regulativ på følgende steder:
 B50L og 50V for nærlys af klasse C
 Imax for systemets fjernlys.
 2.1.2.2. Resultater
 Afvigelsen mellem de fotometriske værdier, målt på hver prøve før og efter prøvning, må ikke være over 10 %, heri medregnet tolerancerne for den fotometriske metode.
 2.2. Bestandighed mod stoffer i atmosfæren og kemiske stoffer
 2.2.1. Bestandighed mod stoffer i atmosfæren
 Tre nye prøver (lygteglas eller materialeprøver) udsættes for bestråling fra en kilde med spektral


text:
energifordeling svarende til et sort legeme med en temperatur mellem 5 500 K og 6 000 K. Mellem kilden og prøverne anbringes passende filtre, som giver størst mulig reduktion af stråling med bølgelængde under 295 nm og over 2 500 nm. Prøverne udsættes for en belysningseffekt på 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 i et tidsrum, som bevirker, at de modtager en lysenergi på 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Inden for afdækningen skal temperaturen, målt på det sorte panel, som er anbragt i niveau med prøverne, være 50 °C ± 5 °C. For at sikre ensartet eksponering skal prøverne rotere omkring strålingskilderne med mellem 1 og 5 min-1.
 Prøverne overbruses med destilleret vand med specifik ledningsevne mindre end 1 mS/m ved en temperatur på 23 °C ± 5 °C i henhold til følgende cyklus:
 overbrusning: 5 minutter tørring: 25 minutter.
 2.2.2. Bestandighed mod kemiske stoffer
 Efter udførelse af den i punkt 2.2.1 ovenfor beskrevne prøvning og den i punkt 2.2.3.1 nedenfor beskrevne måling behandles den ydre overflade af de tre nævnte prøver som beskrevet i punkt 2.2.2.2 med den i punkt 2.2.2.1 nedenfor foreskrevne blanding.
 2.2.2.1. Prøveblanding
 Prøveblandingen består af 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrachlorethan, 12,5 % trichlorethylen og 6 % xylen (de angivne procenttal er % v/v).
 2.2.2.2. Påføring af prøveblandingen
 Et stykke bomuldsklud (ifølge ISO 105) gennemvædes til mætning med den i punkt 2.2.2.1 ovenfor angivne blanding og lægges efter højst 10 sekunder på prøvens ydre overflade i et tidsrum af 10 minutter med et tryk på 50 N/cm2, svarende til en kraft på 100 N på et prøveareal på 14 × 14 mm.
 Inden for denne 10 minutters periode gennemvædes stofpuden igen med blandingen, således at sammensætningen af den påførte væske til stadighed er identisk med den foreskrevne prøveblanding.
 I påføringsperioden er det tilladt at kompensere for det tryk, der påføres prøven, for at forebygge revnedannelse.
 2.2.2.3. Rengøring
 Efter afslutning af påføringen af prøveblandingen tørres prøverne i fri luft og vaskes derefter med den i punkt 2.3 beskrevne opløsning. (Bestandighed over for detergenter og carbonhydrider) ved 23 °C± 5 °C. Derefter skylles prøverne grundigt med destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,2 % ved 23 °C± 5 °C og aftørres derefter med en blød klud.
 2.2.3. Resultater
 2.2.3.1. Efter prøvning for bestandighed over for stoffer i atmosfæren skal prøvernes ydre overflade være uden revner, ridser, skår og deformation, og middelafvigelsen i transmission Δt=(T2-T3)/T2, målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, må ikke være over 0,020 (Δtm < 0,020).
 2.2.3.2. Efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer må prøverne ikke frembyde spor af kemisk misfarvning, som kan forventes at ville påvirke lysfluxspredningen, hvis middelværdiafvigelse Δd =(T5-T4)/T2, målt på de tre prøver efter metoden beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, ikke må være over 0,020 (Δdm < 0,020).
 2.2.4. Bestandighed over for lyskildestråling
 Om nødvendigt foretages følgende prøve:
 Flade prøver af hver enkelt af systemets lystransmitterende plastdele udsættes for lys fra lyskilden. Parametrene,


text:
som f.eks. disse prøvers vinkler og afstande, skal være de samme som i systemet. Prøverne skal have samme farve og eventuel overfladebehandling som delene i systemet.
 Efter 1 500 timers kontinuerlig eksponering skal en ny lyskilde opfylde de kolorimetriske forskrifter for det transmitterede lys, og prøvernes overflade skal være uden revner, ridser, afskalninger og deformation.
 Det er ikke nødvendigt at prøve indvendige materialers bestandighed over for uv-stråling, hvis der anvendes lyskilder i henhold til regulativ nr. 37 og/eller gasudladningslyskilder af typen med lav uv-stråling og/eller LED-moduler af typen med lav uv-stråling, eller hvis de relevante dele af systemet afskærmes mod uv-stråling, f.eks. med glasfiltre.
 2.3. Bestandighed mod detergenter og carbonhydrider
 2.3.1. Bestandighed mod detergenter
 Den ydre overflade af de tre prøver (lygteglas eller materialeprøver) opvarmes til 50 °C ± 5 °C og nedsænkes derefter i fem minutter i en blanding, hvis temperatur holdes på 23 °C ± 5 °C, og som består af 99 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %, og én del alkylarylsulfonat.
 Efter udførelse af prøvningen tørres prøverne ved 50 °C ± 5 °C. Prøvernes overflade rengøres med en fugtig klud.
 2.3.2. Bestandighed mod carbonhydrider
 Den ydre overflade af disse tre prøver indgnides derefter let i ét minut med en bomuldsklud gennemvædet med en blanding af 70 % n-heptan og 30 % toluen (% v/v) og tørrer derefter i fri luft.
 2.3.3. Resultater
 Efter successiv udførelse af ovenstående to prøvninger må den gennemsnitlige afvigelse i transmissionen Δt=(T2 – T3)/T2, målt på de tre prøver efter den i tillæg 2 til dette bilag beskrevne metode, ikke være over 0,010 (Δtm ≤ 0,010).
 2.4. Bestandighed mod mekanisk nedbrydning
 2.4.1. Metode til mekanisk nedbrydning
 Ydersiden af de tre nye prøver (lygteglas) udsættes for ensartet mekanisk nedbrydning med den i tillæg 3 til dette bilag beskrevne metode.
 2.4.2. Resultater
 Efter prøven skal afvigelserne:
 i transmissionen
 :
 Δt = (T2 – T3)/T2
 og i spredningen
 :
 Δd = (T5 – T4)/T2
 måles med den i tillæg 2 beskrevne metode i det område, der foreskrives i punkt 2.2.4.1.1 i dette regulativ. Gennemsnitsværdien for de tre prøveeksemplarer skal være således, at:
 Δtm ≤ 0,100 Δdm ≤ 0,050.
 2.5. Prøvning for vedhæftning af eventuel coating
 2.5.1. Prøvens forberedelse
 I et areal på 20 mm × 20 mm af lygteglassets coatede overflade indridses med barberblad eller nål en inddeling bestående af kvadrater på ca. 2 mm × 2 mm. Trykket på barberbladet eller nålen skal være tilstrækkeligt til i hvert fald at skære gennem coatingen.
 2.5.2. Beskrivelse af prøvningen
 Der benyttes klæbebånd med en vedhæftningsstyrke på 2 N/(cm bredde) ± 20 %, målt under de standardbetingelser, der foreskrives i tillæg 4 til dette bilag. Klæbebåndet, hvis bredde skal være mindst 25 mm, trykkes i mindst fem minutter mod den overflade, der er klargjort som foreskrevet i punkt 2.5.1.
 Derefter belastes enden af klæbebåndet på en sådan måde, at vedhæftningskraften til overfladen afbalanceres af en kraft vinkelret på denne overflade. På dette stadium skal tapen afrives med en konstant hastighed af 1,5


text:
m/s ± 0,2 m/s.
 2.5.3. Resultater
 Der må ikke være væsentlig beskadigelse af det inddelte areal. Der tillades beskadigelse af skæringspunkterne mellem kvadraterne eller ved kanterne af udskæringen, forudsat at det beskadigede område ikke udgør mere end 15 % af det inddelte område.
 2.6. Prøvning af komplet system med lygteglas af plast
 2.6.1. Bestandighed mod mekanisk nedbrydning af lygteglassets overflade
 2.6.1.1. Prøvninger
 Lygteglasset i systemprøve nr. 1 underkastes den i punkt 2.4.1 ovenfor beskrevne prøvning.
 2.6.1.2. Resultater
 Efter prøvningen må resultaterne af de fotometriske målinger, som er udført på systemet eller dele heraf i overensstemmelse med dette regulativ, højst være 30 % over de maksimumsværdier, der foreskrives for punkt B50L, og højst 10 % under de minimumsværdier, der foreskrives for punkt 75R, hvor dette er relevant.
 2.6.2. Prøvning for vedhæftning af eventuel coating
 Lygteglasset i installationsenhedsprøve nr. 2 underkastes den i punkt 2.5 ovenfor beskrevne prøve.
 3. KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 3.1. Hvad angår de til lygteglassene anvendte materialer anses installationsenhederne i en serie at opfylde forskrifterne i dette regulativ, såfremt:
 3.1.1.
 prøvernes yderside efter prøvning for bestandighed mod kemiske stoffer og prøvning for bestandighed mod detergenter og carbonhydrider ikke frembyder revner, skår eller deformation, som er synlig for det blotte øje (se punkt 2.2.2, 2.3.1 og 2.3.2 i dette bilag)
 3.1.2.
 de fotometriske værdier i de i punkt 2.6.1.2 beskrevne målepunkter efter udførelse af prøvningen i punkt 2.6.1.1 er inden for de i dette regulativ foreskrevne grænser for produktionens overensstemmelse.
 3.2. Opfylder prøvningsresultaterne ikke forskrifterne, gentages prøvningen på endnu en prøve af systemer, udtaget på tilfældig måde.
 Tillæg 1
 GODKENDELSESPRØVERNES KRONOLOGISKE RÆKKEFØLGE
 A. PRØVNING AF PLASTMATERIALER (lYGTEGLAS ELLER MATERIALEPRØVER, SOM ER INDLEVERET I HENHOLD TIL PUNKT 2.2.4 I DETTE REGULATIV).
 Prøver
 Lygteglas eller materialeprøver
 Lygteglas
 Prøvninger
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 11
 12
 13
 14
 1.1.
 Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)
 X
 X
 X
 1.1.1.
 Temperaturændring (punkt 2.1.1.)
 X
 X
 X
 1.2.
 Begrænset fotometri (punkt 2.1.2)
 X
 X
 X
 1.2.1.
 Transmissionsmåling
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 1.2.2.
 Spredningsmåling
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 1.3.
 Atmosfæriske stoffer (punkt 2.2.1)
 X
 X
 X
 1.3.1.
 Transmissionsmåling
 X
 X
 X
 1.4.
 Kemiske stoffer (punkt 2.2.2)
 X
 X
 X
 1.4.1.
 Spredningsmåling
 X
 X
 X
 1.5.
 Detergenter (punkt 2.3.1)
 X
 X
 X
 1.6.
 Carbonhydrider (punkt 2.3.2)
 X
 X
 X
 1.6.1.
 Transmissionsmåling
 X
 X
 X
 1.7.
 Ældning (punkt 2.4.1)
 X
 X
 X
 1.7.1.
 Transmissionsmåling
 X
 X
 X
 1.7.2.
 Spredningsmåling
 X
 X
 X
 1.8.
 Vedhæftning (punkt 2.5)
 X
 1.9.
 Bestandighed over for lyskildestråling (punkt 2.2.4)
 X
 B. PRØVNING AF KOMPLETTE SYSTEMER ELLER DELE HERAF (INDLEVERET I HENHOLD TIL PUNKT 2.2.3 I DETTE REGULATIV).
 Prøvninger
 Komplette systemer
 Prøveeksemplar nr.
 1
 2
 2.1.
 Nedbrydning (punkt 2.6.1.1)
 X
 2.2.
 Fotometri (punkt 2.6.1.2)
 X
 X
 2.3.
 Vedhæftning (punkt 2.6.2)
 Tillæg 2
 METODE TIL MÅLING AF LYSSPREDNING OG -TRANSMISSION
 1. UDSTYR (se figur 1 nedenfor)
 Lysstrålen fra en kollimator K med halv divergens β/2 = 17,4 × 10-4 rad begrænses af en blænder Dτ med en åbning på 6 mm, imod hvilken prøvestanden


text:
anbringes.
 En konvergent akromatisk linse L2, korrigeret for sfærisk aberration, forbinder blænderen Dτ med modtageren R; diameteren af linsen L2 skal være således, at den ikke afblænder det fra prøven spredte lys inden for en kegle, hvis halve topvinkel er β/2 = 14 grader.
 En ringformet blænder DD, med vinkler α0/2 = 1 grad og αmax/2 = 12 grader er anbragt i linsens billedbrændplan L2.
 Den uigennemsigtige centrale del af blænderen er nødvendig for at eliminere lys, som kommer direkte fra lyskilden. Blænderens centrale del skal kunne fjernes fra lysstrålen på en sådan måde, at den kan føres tilbage nøjagtigt i udgangsstillingen.
 Afstanden L2 Dτ og brændvidden F2 af linsen L2 skal være valgt således, at billedet af Dτ fuldstændig dækker modtageren R.
 For L2 anbefales en brændvidde på ca. 80 mm.
 Sættes den initiale indfaldende flux til 1 enhed, skal den absolutte præcision af hver aflæsning være bedre end 0,001 enhed.
 Figur 1
 Optisk opstilling til måling af variationer i spredning og transmission
 2. MÅLINGER
 Der foretages følgende aflæsninger:
 Aflæsning
 Med prøve
 Med den centrale del af DD
 Repræsenteret mængde
 T1
 Nej
 Nej
 Indfaldende flux i første aflæsning
 T2
 Ja
 (før prøvning)
 Nej
 Flux afgivet af det nye materiale i et felt på 24°
 T3
 Ja
 (før prøvning)
 Nej
 Flux afgivet af det prøvede materiale i et felt på 24°
 T4
 Ja
 (før prøvning)
 Ja
 Flux spredt af det nye materiale
 T5
 Ja
 (før prøvning)
 Ja
 Flux spredt af det prøvede materiale
 Tillæg 3
 METODE TIL PRØVNING VED PÅSPRØJTNING
 1. PRØVNINGSUDSTYR
 1.1. Sprøjtepistol
 Den anvendte sprøjtepistol skal være udstyret med en dyse på 1,3 mm i diameter, som giver mulighed for en væskestrømningshastighed på 0,24 ± 0,02 l/min. og et arbejdstryk på 6,0 bar –0/+0,5 bar.
 Under disse arbejdsbetingelser skal det opnåede blæsemønster på den overflade, der udsættes for nedbrydning, have en diameter på 170 mm ± 50 mm i en afstand af 380 mm ± 10 mm fra dysen.
 1.2. Prøveblanding
 Prøveblandingens sammensætning er følgende:
 kvartssand med hårdhed 7 på Mohs-skalaen og kornstørrelse mellem 0 og 0,2 mm samt tilnærmelsesvis normal fordeling, samt skarpkantethedsfaktor 1,8 til 2
 vand med hårdhed ikke over 205 g/m3 i en blanding bestående af 25 g sand pr. liter vand.
 2. PRØVNING
 Lygteglassets ydre overflade udsættes én eller flere gange for den sandstråle, der frembringes som ovenfor beskrevet. Sandstrålen rettes omtrent vinkelret mod den overflade, som skal prøves.
 Nedbrydningen kontrolleres ved hjælp af en eller flere prøver af glas, der anbringes som reference tæt ved det lygteglas, som prøves. Blandingen påsprøjtes, indtil ændringen i lysspredning på prøven eller prøverne, målt ved den i tillæg 2 beskrevne metode, er sådan, at: Δd = (T5 — T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025.
 Der kan anvendes flere referenceprøver for at kontrollere, at hele den prøvede overflade er ensartet nedbrudt.
 Tillæg 4
 ADHÆSIONSPRØVE FOR KLÆBEBÅND
 1. FORMÅL
 Med metoden bestemmes den lineære vedhæftningskraft af et klæbebånd til en glasplade under standardbetingelser.
 2. PRINCIP
 Måling af den kraft, det kræver at løsrive et klæbebånd fra en glasplade i en


text:
vinkel på 90.
 3. FORESKREVNE ATMOSFÆREBETINGELSER
 Den omgivende luft skal have en temperatur på 23 °C ± 5 °C og 65 ± 15 % RH.
 4. PRØVEEMNER
 Inden prøvningen skal prøverullen af klæbebånd konditioneres i 24 timer i den foreskrevne atmosfære (se punkt 3 ovenfor).
 Fra hver rulle prøves fem prøveeksemplarer, hver med en længde på 400 mm. De tre første vindinger på rullen kasseres, før prøveeksemplarerne aftages.
 5. FREMGANGSMÅDE
 Prøvningen finder sted under de i punkt 3 foreskrevne atmosfærebetingelser.
 De fem prøveobjekter udtages ved, at klæbebåndet udrulles radialt med en hastighed på ca. 300 mm/s, hvorefter prøveobjekterne inden for 15 sekunder påføres på følgende måde:
 Klæbebåndet sættes på glasset, idet det påføres gradvis med en langsgående let gnidende bevægelse af fingeren uden overdrevent tryk på en sådan måde, at der ikke efterlades luftbobler mellem klæbebåndet og glaspladen.
 Prøven henligger i 10 minutter under de foreskrevne atmosfæriske betingelser.
 Træk ca. 25 mm af prøveobjektet fri af pladen i et plan vinkelret på prøveeksemplarets akse.
 Fastgør pladen og fold den frie ende af klæbebåndet tilbage i en vinkel på 90. Påvirk prøven med en kraft således, at skillelinjen mellem klæbebånd og plade er vinkelret på denne kraft og vinkelret på pladen.
 Træk, så klæbebåndet løsnes med en hastighed på 300 mm/s ± 30 mm/s, og registrer den kraft, som kræves dertil.
 6. RESULTATER
 De fem målte værdier ordnes i rækkefølge, og medianværdien beregnes. Denne værdi udtrykkes i Newton pr. cm bredde af klæbebåndet.
 BILAG 7
 MINDSTEKRAV TIL PRØVETAGNING VED EN INSPEKTØR
 1. GENERELT
 1.1. Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over de uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ. Denne betingelse gælder ligeledes for farven.
 1.2. Hvad angår fotometrisk ydelse anses masseproducerede forlygter ikke for uoverensstemmende, såfremt ved prøvning af de fotometriske præstationer af ethvert på tilfældig måde udtaget system, som er udstyret med lyskilder, der aktiveres og i givet fald korrigeres, således som foreskrevet i punkt 1 og 2 i bilag 9 til dette regulativ:
 1.2.1.
 ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra den værdi, som er fastlagt i dette regulativ.
 1.2.1.1. For følgende værdier for nærlyset og dets modi kan den maksimale afvigelse i ugunstig retning være henholdsvis:
 a)
 for maksimumsværdierne i punkt B50L: 170 cd svarende til 20 % og 255 cd svarende til 30 %
 b)
 for maksimumsværdierne i zone III og segmentet BLL: 255 cd svarende til 20 % og 380 cd svarende til 30 %
 c)
 for maksimumsværdierne i segmenterne E, F1, F2 og F3: 170 cd svarende til 20 % og 255 cd svarende til 30 %
 d)
 for minimumsværdierne i BR, i grupperne S50+S50LL+S50RR, S100+S100LL+S100RR og de værdier, der kræves i henhold til fodnote 4 i tabel 1 i bilag 3 til dette regulativ (B50L, BR, BRR, BLL): halvdelen af den krævede værdi svarende til 20 % og tre fjerdele af den krævede værdi svarende til 30 %.
 1.2.1.2. For fjernlyset, med


text:
HV beliggende inden for isoluxkurven svarende til 0,75 Imax, tillades en tolerance på +20 % for maksimumsværdierne og – 20 % for minimumsværdierne af de fotometriske værdier i ethvert målepunkt angivet i punkt 6.3.2 i dette regulativ.
 1.2.2.
 Såfremt resultaterne af den ovenfor beskrevne prøvning ikke opfylder forskrifterne, kan systemets indstilling ændres, forudsat at lysbundtets akse ikke forskydes sideværts mere end 0,5 grader til højre eller venstre og ikke med mere end 0,2 grader opad eller nedad. Disse bestemmelser gælder ikke for lygteenheder i henhold til punkt 6.3.1.1 i dette regulativ.
 1.2.3.
 Hvis resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøverne med en anden standardlyskilde og/eller en anden forsynings- og funktionsenhed.
 1.2.4.
 Der ses bort fra systemer med åbenbare fejl.
 1.2.5.
 Der ses bort fra referencemærket.
 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING
 Ved første prøveudtagning udvælges fire systemer tilfældigt. Den første prøve på to lygter mærkes A, den anden prøve på to lygter mærkes B.
 2.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt.
 2.1.1. Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede systemer ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for systemerne i ugunstig retning er:
 2.1.1.1.
 Prøve A
 A1:
 det ene system
 0 %
 det ene system
 ikke over
 20 %
 A2:
 begge systemer
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 gå til prøve B
 2.1.1.2.
 Prøve B
 B1:
 begge systemer
 0 %
 2.1.2. Eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 ovenfor for prøve A er opfyldt.
 2.2. Manglende overensstemmelse.
 2.2.1. Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede systemer for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for systemerne er:
 2.2.1.1.
 Prøve A
 A3:
 det ene system
 ikke over
 20 %
 det ene system
 over
 20 %
 men ikke over
 30 %
 2.2.1.2.
 Prøve B
 B2:
 i tilfælde af A2:
 det ene system
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 det ene system
 ikke over
 20 %
 B3:
 i tilfælde af A2:
 det ene system
 0 %
 det ene system
 over
 20 %
 men ikke over
 30 %
 2.2.2. Eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 ovenfor for prøve A ikke er opfyldt.
 2.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for overensstemmende, og punkt 10 i dette regulativ vil blive bragt i anvendelse, hvis afvigelserne af de målte værdier for systemerne er:
 2.3.1.
 Prøve A
 A4:
 det ene system
 ikke over
 20 %
 det ene system
 over
 30 %
 A5:
 begge systemer
 over
 20 %
 2.3.2.
 Prøve B
 B4:
 i tilfælde af A2:
 det ene system
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 det ene system
 over
 20 %
 B5:
 i tilfælde af A2:
 begge systemer
 over
 20 %
 B6:
 i tilfælde af A2:
 det ene system
 0 %
 det ene system
 over
 30 %
 2.3.3.
 Eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 ovenfor prøve


text:
A og B ikke er opfyldt.
 3. GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNINGEN
 I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to systemer og en fjerde prøve D bestående af to systemer fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.
 3.1. Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt.
 3.1.1. Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede systemer ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for systemerne er:
 3.1.1.1.
 Prøve C
 C1:
 det ene system
 0 %
 det ene system
 ikke over
 20 %
 C2:
 begge systemer
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 gå til prøve D
 3.1.1.2.
 Prøve D
 D1:
 i tilfælde af C2:
 begge systemer
 0 %
 3.1.2. Eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 ovenfor for prøve C er opfyldt.
 3.2. Manglende overensstemmelse.
 3.2.1. Efter udtagning af prøver ved den i fig. 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede systemer for uoverensstemmende og anmodes fabrikanten om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for systemerne er:
 3.2.1.1.
 Prøve D
 D2:
 i tilfælde af C2:
 det ene system
 over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 det ene system
 ikke over
 20 %
 3.2.1.2.
 Eller såfremt betingelserne i punkt 1.2.2 for prøve C ikke er opfyldt.
 3.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for overensstemmende, og punkt 10 i dette regulativ vil blive bragt i anvendelse, hvis afvigelserne af de målte værdier for systemerne er:
 3.3.1.
 Prøve C
 C3:
 det ene system
 ikke over
 20 %
 det ene system
 over
 20 %
 C4:
 begge systemer
 over
 20 %
 3.3.2.
 Prøve D
 D3:
 i tilfælde af C2:
 det ene system
 0 %
 eller over
 0 %
 det ene system
 over
 20 %
 3.3.3.
 Eller hvis betingelserne i punkt 1.2.2 ovenfor for prøve C og D ikke er opfyldt.
 4. ÆNDRING I NÆRLYSAFSKÆRINGSLINJENS LODRETTE POSITION
 Til efterprøvning af den lodrette ændring i nærlysafskæringslinjens beliggenhed under indvirkning af varme anvendes følgende metode:
 Efter udtagning af prøver som angivet i figur 1 i dette bilag prøves et af systemerne i prøve A med den i bilag 4, punkt 2.1, beskrevne metode efter tre på hinanden følgende gange at have gennemgået den i bilag 4, punkt 2.2.2, beskrevne cyklus.
 Systemet anses for acceptabelt, såfremt Δr ikke opad er over 1,5 mrad og ikke nedad er over 2,5 mrad.
 Er denne værdi over 1,5 mrad, men ikke over 2,0 mrad opad, eller over 2,5 mrad, men ikke over 3,0 mrad nedad, skal det andet system i prøve A underkastes prøvning, hvorefter gennemsnittet af de numeriske værdier, som er bestemt for de to prøver, ikke opad må være over 1,5 mrad og ikke nedad må være over 2,5 mrad.
 Er værdien 1,5 mrad opad og 2,5 mrad nedad for prøve A imidlertid ikke overholdt, underkastes begge systemer i prøve B samme procedure, og


text:
for hver af disse må værdien af Δr ikke opad være over 1,5 mrad og ikke nedad være over 2,5 mrad.
 Figur 1
 NB: I dette diagram læses »system« for »anordning«.
 BILAG 8
 FORSKRIFTER FOR JUSTERING OG INDSTILLING AF AFSKÆRING FOR NÆRLYS
 1. AFGRÆNSNING AF AFSKÆRINGEN
 »Afskæringen« skal ved projicering på indstillingsskærmen være tilstrækkeligt skarpt tegnet til at muliggøre sigtning; den skal opfylde følgende krav.
 1.1. Form (jf. figur 1)
 »Afskæringen« består af:
 a)
 en lige »vandret del« til venstre
 b)
 en forhøjning (»albue-skulder«) til højre
 I begge tilfælde skal »albue-skulder«-delen have en skarp kant.
 2. PROCEDURE FOR VISUEL INDSTILLING
 2.1. Systemet skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand. Følgende anvisninger gælder for lysbundter fra de lygteenheder, som i henhold til ansøgeren skal indstilles.
 2.2. Lysstrålen skal indstilles visuelt ved hjælp af »afskæringen« (se figur 1 nedenfor). Indstilling udføres ved hjælp af en flad, lodret skærm, som opstilles i en afstand af 10 m eller 25 m (som anført i punkt 9 i bilag 1) foran forlygten og vinkelret på H-V-aksen. Prøveskærmen skal være tilstrækkelig bred til, at nærlysets »afskæring« kan undersøges og justeres langs et område mindst 5° på hver side af linjen V-V.
 2.3. Lodret indstilling: den vandrette del af »afskæringen« flyttes opad fra neden for linjen B og justeres til dens nominelle stilling 1 procent (25 cm) under linjen H-H.
 Figur 1
 Vandret justeringstolerance
 Lodret justeringstolerance
 Nominel afskærings-position
 “Skulder”
 “Afskæring”
 “Albue”
 NB: Målestoksforholdene er forskellige for de lodrette og de vandrette linjer.
 2.4. Vandret justering: »albue-skulder«-delen af »afskæringen« flyttes:
 for højrekørsel:
 a)
 fra højre mod venstre og skal efter flytning indstilles vandret, således at:
 i)
 »skulderen« over linjen 0,2° D ikke overskrider linjen A mod venstre, og
 ii)
 »skulderen« ikke krydser linjen A på linjen 0,2° D eller under denne, og
 iii)
 knækket på »albuen« befinder sig hovedsageligt inden for +/– 0,5 grader til venstre eller højre for linjen V-V
 eller
 for venstrekørsel:
 b)
 fra venstre mod højre og skal efter flytning indstilles vandret, således at:
 i)
 »skulderen« over linjen 0,2° D ikke overskrider linjen A mod højre, og
 ii)
 »skulderen« ikke krydser linjen A på linjen 0,2° D eller under denne, og
 iii)
 knækket på »albuen« befinder sig hovedsageligt inden for +/– 0,5 grader til venstre eller højre for linjen V-V.
 2.5. Når en således oprettet forlygte ikke opfylder forskrifterne i bilag 3, kan dens indstilling ændres, forudsat at lysstrålens akse ikke forskydes:
 vandret fra linjen A med mere end: 0,5° mod venstre eller 0,75° mod højre
 lodret ikke med mere end 0,25° opad eller nedad fra linjen B.
 2.6. Hvis den lodrette justering imidlertid ikke kan foretages gentagne gange til den påkrævede position inden for tolerancerne beskrevet i punkt 2.5 ovenfor, anvendes instrumentmetoden i punkt 3 til prøvning af overensstemmelse med »afskæringens« påkrævede mindstekvalitet (jf. punkt 2.7 nedenfor) og til at foretage den lodrette og vandrette justering af lysstrålen.
 2.7. Måling af »afskæringens« kvalitet
 For at bestemme afskæringens mindste skarphed skal der udføres målinger ved lodret scanning gennem »afskæringens« vandrette del i


text:
vinkeltrin på 0,05° i en måleafstand på enten:
 a)
 10 m med en detektor med en diameter på ca. 10 mm eller
 b)
 25 m med en detektor med en diameter på ca. 30 mm.
 Den måleafstand, som prøvningen blev foretaget i, skal anføres i punkt 9.8 i meddelelsesformularen (se bilag 1 til dette regulativ).
 For at bestemme afskæringens største skarphed skal der udføres målinger ved lodret scanning gennem »afskæringens« vandrette del i vinkeltrin på 0,05° udelukkende i en afstand af 25 m og med en detektor med en diameter på ca. 30 mm.
 »Afskæringens« kvalitet anses for acceptabel, hvis forskrifterne i punkt 2.1 til 2.3 ovenfor er i overensstemmelse med mindst ét sæt målinger.
 2.7.1. Ikke mere end én »afskæring« må være synlig. (1)
 2.7.2. »Afskæringens« skarphed
 Skarphedsfaktoren G bestemmes ved lodret scanning gennem den vandrette del af »afskæringen« 2,5° fra V-V, hvor:
 G = (log Εβ — log E(β + 0,1°)), hvor β = den lodrette position i grader.
 Værdien af G må ikke være mindre end 0,13 (mindste skarphed) og ikke større end 0,40 (største skarphed).
 2.7.3. Linearitet
 Den del af den vandrette »afskæring«, der bruges til lodret justering, skal være vandret mellem 1,5° og 3,5° fra linjen V-V (se figur 1a i punkt 3 nedenfor).
 a)
 Inflektionspunkterne for »afskæringens« gradient ved de lodrette linjer ved 1,5°, 2,5° og 3,5° bestemmes ved ligningen:
 (d2 (log E)/dβ2 = 0).
 b)
 Den største lodrette afstand mellem de bestemte inflektionspunkter må ikke være større end 0,2°.
 2.8. Hvis en del af lysbundtet kun leverer en lodret »afskæring«: Der er ingen særlige forskrifter for vandret justering, hvis ikke disse er angivet af ansøgeren.
 2.9. Enhver »afskæring« for en lygteenhed, der ikke ifølge ansøgerens specifikationer er konstrueret til separat indstilling, skal opfylde de relevante forskrifter.
 2.10. Lygteenheder, der indstilles efter en metode specificeret af ansøgeren i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.2 og 6.2.1.1 i dette regulativ: »Afskæringens« form og placering skal være i overensstemmelse med forskrifterne i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ.
 2.11. For alle andre nærlysmodi skal »afskæringens« form og placering i givet fald automatisk være i overensstemmelse med de i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ fastsatte krav.
 2.12. En separat indledende indstillings- og/eller justeringsproces i henhold til ansøgerens specifikationer i henhold til bestemmelserne i punkt 2.1-2.6 kan finde anvendelse på lygteenheder, der er beregnet til at blive installeret separat.
 3. LODRET OG VANDRET JUSTERING
 Hvis »afskæringen« opfylder kvalitetskravene i punkt 2 i dette bilag, kan justeringen af lysstrålen foretages ved hjælp af instrumenter.
 Figur 1a
 Måling af »afskæringens« kvalitet
 “Afskæring”
 Linjer for lodret scanning
 NB: Målestoksforholdene er forskellige for de lodrette og de vandrette linjer.
 3.1. Lodret justering
 Idet man bevæger sig opad fra under linjen B (se figur 2 nedenfor), foretages der en lodret scanning gennem den vandrette del af »afskæringen« 2,5° fra V-V. Inflektionspunktet (hvor d2 (log E)/dv2 = 0) bestemmes og placeres på linjen B, der ligger 1 % under H-H.
 3.2. Vandret justering
 Ansøgeren skal angive en af følgende


text:
vandrette opretningsmetoder:
 a)
 »0,2 D-linje«-metoden (se figur 2 nedenfor).
 En enkel vandret linje ved 0,2° D scannes fra 5° til venstre til 5° til højre, efter at lygten er blevet rettet op lodret. Den største gradient »G« bestemt ved ligningen G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)), hvor β er den vandrette position i grader, må ikke være mindre end 0,08.
 Det inflektionspunkt, der findes på linjen 0,2 D, skal befinde sig på linjen A.
 Figur 2
 Lodret og vandret justering ved hjælp af instrumenter — metoden med horisontallinjescanning
 Linje for vandret scanning
 “Afskæring”
 Lonje for lodret scanning
 NB: Målestoksforholdene er forskellige for de lodrette og de vandrette linjer.
 b)
 »3-linje«-metoden (se figur 3 nedenfor)
 Der skal scannes tre lodrette linjer fra 2° D til 2° U ved 1°R, 2°R og 3°R, efter at lygten er indstillet lodret. De respektive største gradienter »G« bestemmes ved hjælp af ligningen:
 G = (log Εβ – log E(β + 0,1°)),
 hvor β er den lodrette position i grader, må ikke være mindre end 0,08. De inflektionspunkter, der findes på de tre linjer, skal bruges til at aflede en ret linje. Denne linjes skæringspunkt med linjen B, som blev fundet ved udførelse af den lodrette opretning, skal placeres på V-linjen.
 Figur 3
 Lodret og vandret justering ved hjælp af instrumenter — metoden med tre linje-scanning
 “Afskæring”
 Lige linje udlet af inflektions-punkterne
 Linje for lodret scanning
 NB: Målestoksforholdene er forskellige for de lodrette og de vandrette linjer.
 (1) Dette punkt bør ændres, når der foreligger en objektiv prøvningsmetode.
 BILAG 9
 BESTEMMELSER OM FOTOMETRISKE MÅLINGER
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1. Systemet eller dele heraf monteres på et gonio(foto)meter.
 1.2. Lysstyrkeværdierne måles ved hjælp af en fotoreceptor, hvis effektive arbejdsflade skal være indeholdt i et kvadrat med sidelængde på 65 mm, og som opstilles i en afstand af mindst 25 m fra referencecentret for hver lygteenhed vinkelret på den måleakse, der går gennem gonio(foto)metrets udgangspunkt.
 1.3. Ved fotometriske målinger skal forstyrrende tilbagekastninger undgås ved en passende blænding.
 1.4. Lysstyrkerne måles ved en nominel afstand på 25 m.
 1.5. Vinkelkoordinaterne specificeres i grader på en kugle svarende til et gonio(foto)meter i henhold til regulativ nr. 48. (Se Diagram 1).
 Diagram 1
 OP
 NED
 HØJRE
 VENSTRE
 horisont
 lygte
 Sfærisk koordinatgitter
 fotometrisk stråleakse
 I overensstemmelse med CIE-standarder:
 h: længdeplan om polaksen
 v: breddeplan vinkelret på polaksen
 Polaraske
 1.6. Enhver tilsvarende fotometrisk metode kan godkendes, hvis relevante korrelationer iagttages.
 1.7. Enhver flytning af referencecentret for hver lygteenhed i forhold til goniometrets rotationsakser bør undgås. Dette gælder især for det lodrette plan og for alle lygteenheder, der leverer en »afskæring«.
 Indstillingen foretages ved hjælp af en indstillingsskærm; denne kan placeres i kortere afstand fra systemet end fotoreceptoren.
 1.8. De fotometriske forskrifter i forbindelse med hvert enkelt målepunkt (vinkelposition) for en lygtefunktion eller modus som specificeret i dette regulativ gælder for halvdelen af summen af de respektive måleværdier fra alle de af systemets lygteenheder, der leverer denne lygtefunktion eller modus, eller for måleværdierne fra alle de lygteenheder, der er omfattet af de


text:
respektive forskrifter.
 1.8.1. I tilfælde, hvor en forskrift kun gælder for den ene side, divideres der imidlertid ikke med 2. Det er tilfældet i forbindelse med: punkt 6.2.5.2, 6.2.8.1, 6.3.2.1.1, 6.3.2.1.2, 6.3.4.1, 6.4.6 og fodnote 4 i tabel 1 i bilag 3.
 1.9. Systemets lygteenheder skal måles individuelt; der kan imidlertid udføres samtidige målinger på to eller flere af lygteenhederne i en installation, der er udstyret med samme type lyskilde, hvad angår strømforsyning (reguleret strømforsyning eller ikke), hvis deres størrelse og placering bevirker, at deres lysflader er fuldt indeholdt i et rektangel med en vandret længde på højst 300 mm og en lodret længde på højst 150 mm, og såfremt fabrikanten har specificeret et fælles referencecenter.
 1.10. Systemet skal forud for de efterfølgende prøvningsprocedurer sættes i neutral tilstand.
 1.11. Før målingerne påbegyndes, skal systemet eller en eller flere dele heraf skal være således indstillet, at afskæringspositionen overholder kravene i tabel 2 i bilag 3 til dette regulativ. De dele af systemet, der måles individuelt, og som ikke har nogen »afskæring«, monteres på goniometret under iagttagelse af de af fabrikanten specificerede betingelser (monteringsposition).
 2. MÅLEBETINGELSER MED HENSYN TIL LYSKILDE
 2.1. Hvor der er tale om udskiftelige glødelamper, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem:
 Systemerne eller dele heraf kontrolleres ved hjælp af en ufarvet standardglødelampe (étalon), som er konstrueret til en mærkespænding på 12 V. Under kontrol af system eller dele heraf skal spændingen over glødelampens klemmer være reguleret således, at man opnår den referencelysflux 13,2 V, som er angivet i det pågældende datablad af regulativ nr. 37.
 For så vidt angår målingerne kan fluxen for denne glødelampe afvige fra referencelysflux ved 13,2 V, der er angivet i regulativ nr. 37. Hvis dette er tilfældet, skal de målte lysstyrker korrigeres tilsvarende med den individuelle faktor for standardglødelampen (étalon) (F = Φ obj./Φ (spænding)).
 Systemet eller en eller flere dele heraf anses for acceptabelt, såfremt det opfylder forskrifterne i dette punkt 6 i dette regulativ med mindst én standardglødelampe, som kan indleveres sammen med systemet.
 2.2. Hvor der er tale om udskiftelige gasudladningslyskilder:
 Spændingen over ballastens/ballasternes klemmer eller over lyskildens/lyskildernes klemmer, hvis ballasten er integreret i lyskilden, er 13,2 V +/- 0,1 for 12 V-systemer.
 Systemer eller dele heraf udstyret med udskiftelige gasudladningslyskilder skal opfylde de fotometriske forskrifter i de relevante punkter af dette regulativ med mindst én standardlyskilde (étalon) ældet i løbet af mindst 15 cyklusser som foreskrevet i regulativ nr. 99. Gasudladningslyskildens lysflux kan afvige fra den objektive lysflux fastsat i regulativ nr. 99.
 Hvis dette er tilfældet, skal de målte fotometriske værdier korrigeres tilsvarende.
 2.3. Hvor der er tale om ikke-udskiftelige lyskilder, der drives direkte med spænding leveret af køretøjets strømsystem:
 Alle målinger på lygter, der er udstyret med ikke-udskiftelige lyskilder (glødelamper og andre lyskilder) foretages ved 6,3 V, 13,2 V, 28,0 V eller andre spændinger i henhold til de af ansøgeren afgivne specifikationer for andre spændingssystemer på køretøjet.
 2.4. Hvor der er tale om udskiftelige eller ikke-udskiftelige lyskilder, der forsynes selvstændigt over køretøjets forsyningsspænding og kontrolleres


text:
af systemet, eller om lette lyskilder, der forsynes fra en særskilt strømforsyning, anvendes de i punkt 2.3 ovenfor specificerede prøvespændinger på dette systems/denne strømforsynings indgangsterminaler. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 2.5. LED-moduler skal måles ved henholdsvis 6,3 V, 13,2 V eller 28,0 V, hvis ikke andet er specificeret i dette regulativ. LED-moduler, der drives af et elektronisk styringsanlæg for lyskilder, skal måles som specificeret af ansøgeren.
 3. MÅLEBETINGELSER MED HENSYN TIL KURVELYSMODI
 3.1. For systemer eller dele heraf, som leverer kurvelysmodus, gælder forskrifterne i punkt 6.2 (nærlys) og/eller 6.3 (fjernlys) i dette regulativ for alle tilstande i køretøjets venderadius. Ved kontrol af nærlys og fjernlys skal følgende procedure anvendes:
 3.1.1.
 Systemet skal prøves i neutral tilstand (ligeud) og i de tilstande, der svarer til den mindste venderadius for køretøjet i begge retninger, om nødvendigt ved anvendelse af signalgenerator.
 3.1.1.1. Overensstemmelsen med forskrifterne i punkt 6.2.5.2 og 6.2.5.4.1 i dette regulativ kontrolleres for både kategori 1- og kategori 2-kurvelys uden ændring af den vandrette indstilling.
 3.1.1.2. Overensstemmelsen med forskrifterne i punkt 6.2.5.1 og punkt 6.3 i dette regulativ — uanset hvilke af disse bestemmelser der gælder — kontrolleres:
 a)
 tilfælde af kategori 2-kurvelysmodus: uden yderligere ændring af den vandrette indstilling
 b)
 tilfælde af kategori 1-kurvelysmodus: efter ændring af den vandrette indstilling for den relevante installationsenhed (f.eks. ved hjælp af goniometer) til den tilsvarende modsatte retning.
 3.1.2.
 Ved prøvning af kategori 1- og kategori 2-kurvelysmodi i forbindelse med andre venderadiusser for køretøjet end de i punkt 3.1.1 specificerede skal det kontrolleres, at lysfordelingen er ensartet, og at der ikke optræder unødig blænding. Hvis dette ikke kan bekræftes, kontrolleres overensstemmelsen med forskrifterne i tabel 1 i bilag 3 til dette regulativ.
 BILAG 10
 BESKRIVELSESFORMULARER
 Største format: A4 (210 × 297 mm)
 ADAPTIVE FORLYGTESYSTEMER — BESKRIVELSESFORMULAR Nr. 1
 AFS-styresignaler af relevans for lygtefunktioner og -modi leveret af systemet
 Funktion/modus (modi), der påvirkes af signalet (1)
 Nærlys
 Fjernlys
 AFS-styresignal
 Klasse C
 Klasse V
 Klasse E
 Klasse W
 Tekniske egenskaber (2)
 (løse ark kan om nødvendigt anvendes)
 Ingen/standardværdi
 ☒
 ☐
 V-signal
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 E-signal
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 W-signal
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 T-signal
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 Andre signaler (3)
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 ☐
 ADAPTIVE FORLYGTESYSTEMER — BESKRIVELSESFORMULAR Nr. 2
 Afskæring, justeringsanordninger og justeringsprocedurer af relevans for lygteenhederne
 Lygteenhed nr. (4)
 Afskæring (5)
 Justeringsanordning
 Karakteristika og supplerende bestemmelser (hvis relevant) (8)
 Lygteenheden leverer eller bidrager til en eller flere nærlysafskæringer
 lodret
 vandret
 Som defineret i bilag 8 til dette regulativ (6)
 Bestemmelserne i punkt 6.4.6 i dette regulativ anvendes (6)
 Individuel (»master«) (6)
 (9)
 Forbundet med »master«-enhed nr. (7)
 Individuel (»master«) (6)
 (9)
 Forbundet med »master«-enhed nr. (7)
 1
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 .. ..
 ja/nej
 .. ..
 2
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 .. ..
 ja/nej
 .. ..
 3
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 .. ..
 ja/nej
 .. ..
 4
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 .. ..
 ja/nej
 .. ..
 5
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 .. ..
 ja/nej
 .. ..
 6
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 .. ..
 ja/nej


text:
.. ..
 7
 ja/nej
 ja/nej
 ja/nej
 .. ..
 ja/nej
 .. ..
 (1) Sæt kryds i feltet/-erne ud for de gældende kombinationer.
 (2) Disse karakteristika vedrører:
 a)
 tekniske oplysninger (strøm/spænding, optik, mekanik, hydraulik, ...)
 b)
 informationstype (løbende/analog, binær, digitalt kodet, ..)
 c)
 kronologiske karakteristika (tidskonstanter, opløsning, ..)
 d)
 signalstatus, når de respektive betingelser i punkt 6.22.7.4 i regulativ 48 er opfyldt
 e)
 signalstatus ved svigt (med hensyn til system-input).
 (3) I henhold til ansøgerens beskrivelse; løse ark kan om nødvendigt anvendes.
 (4) Karakteristik af hver enkel lygteenhed i systemet som angivet i bilag 1 til dette regulativ og som vist på diagrammet i tilknytning til punkt 2.2.1 til dette regulativ; løse ark kan om nødvendigt anvendes.
 (5) I overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 6.22.6.1.2 i regulativ nr. 48.
 (6) Det ikke gældende overstreges.
 (7) Angiv eventuelle korresponderende lygteenheders numre.
 (8) Oplysninger såsom rækkefølgen for justeringen af lygteenheder eller sammenbyggede lygteenheder, eventuelle yderligere bestemmelser vedrørende justeringsprocessen.
 (9) Justering af en »master«-lygteenhed kan medføre justering af andre lygteenheder.
 BILAG 11
 FORSKRIFTER FOR LED-MODULER OG ADAPTIVE FORLYGTESYSTEMER (AFS) MED LED-MODULER
 1. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 1.1. Hver af de indleverede LED-moduler skal være i overensstemmelse med de relevante specifikationer i dette regulativ, når de prøves med eventuelt medfølgende elektroniske styringsanlæg for lyskilder.
 1.2. LED-moduler skal være således konstrueret, at de ved normal brug er og forbliver funktionsdygtige. De må heller ikke frembyde andre konstruktions- eller fremstillingsfejl. Et LED-modul anses for ikke at opfylde kravene, hvis én af LED'erne ikke opfylder kravene.
 1.3. LED-moduler skal være manipulationssikrede.
 1.4. Udtagelige LED-moduler skal være konstrueret således:
 1.4.1.
 at de fotometriske specifikationer for AFS'en er opfyldt, når LED-modulet udtages og udskiftes med et andet modul leveret af ansøgeren og mærket med samme identifikationskode for lyskildemodulet
 1.4.2.
 at LED-moduler med forskellige identifikationskoder for lyskildemodulerne inden i samme lygtehus, ikke er indbyrdes udskiftelige.
 2. FREMSTILLING
 2.1. LED'erne på LED-modulet skal være forsynet med egnede fastgørelseselementer.
 2.2. Fastgørelseselementerne skal være solide og godt fastgjort til LED'erne og LED-modulet.
 3. PRØVNINGSBETINGELSER
 3.1. Gennemførelse
 3.1.1. Alle prøver skal prøves som specificeret i punkt 4 nedenfor.
 3.1.2. Arten af lyskilde i et LED-modul skal være lysemitterende dioder (LED) som defineret i regulativ nr. 48, punkt 2.7.1, navnlig hvad angår elementet synlig stråling. Andre slags lyskilder er ikke tilladt.
 3.2. Driftsforhold
 3.2.1. Driftsbetingelser for LED-moduler
 Alle prøveeksemplarer prøves under de forhold, som er foreskrevet i punkt 2.5 i bilag 9 til dette regulativ. Hvis andet ikke er specificeret i dette bilag, skal LED-modulerne prøves inden i det adaptive forlygtesystem som indleveret af fabrikanten.
 3.2.2. Omgivende temperatur
 For så vidt angår måling af elektriske og fotometriske egenskaber, skal det adaptive forlygtesystem anvendes i tør, stillestående luft ved en omgivende temperatur på 23 °C ± 5 °C.
 3.3. Holdbarhed
 Hvis ansøgeren anmoder herom, skal LED-modulet være i drift i en periode på 15 timer og nedkøles til omgivende temperatur før påbegyndelse af prøvningerne specificeret i dette regulativ.
 4. SÆRLIGE FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 4.1. Farvegengivelse
 4.1.1. Rødniveau
 Ud over de målinger, som er beskrevet i punkt 7 i dette regulativ:


text:
Mindsteniveauet af rødt i lyset fra et LED-modul eller en adaptiv forlygteenhed med LED-modul(er) prøvet ved 50 V skal være således at:
 hvor:
 Ee(λ) (enhed: W)
 er strålingsfluxens fordeling over spektret
 V(λ) (enhed: 1)
 er den spektrale visuelle følsomhed
 (λ) (enhed: nm)
 er bølgelængden.
 Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer.
 4.2. Uv-stråling
 Uv-strålingen fra et LED-modul med lav uv skal være således at:
 hvor:
 S(λ) (enhed: 1) er den spektrale vægtningsfunktion
 km = 683 lm/W er den maksimale værdi af strålingens lyseffektivitet.
 (Definitioner på de andre symboler findes i punkt 4.1.1 ovenfor).
 Denne værdi beregnes ved hjælp af intervaller fra et nanometer. Uv-strålingen vægtes efter de værdier, som er angivet i uv-tabellen nedenfor:
 Uv-tabel
 Værdierne er i overensstemmelse med »IRPA/INIRC Guidelines on limits of exposure to ultraviolet radiation«. De valgte bølgelængder (i nanometre) er repræsentative; andre værdier bør interpoleres.
 λ
 S(λ)
 λ
 S(λ)
 λ
 S(λ)
 250
 0,430
 305
 0,060
 355
 0,00016
 255
 0,520
 310
 0,015
 360
 0,00013
 260
 0.650
 315
 0,003
 365
 0,00011
 265
 0,810
 320
 0,001
 370
 0,00009
 270
 1,000
 325
 0,00050
 375
 0,000077
 275
 0,960
 330
 0,00041
 380
 0,000064
 280
 0,880
 335
 0,00034
 385
 0,000053
 285
 0,770
 340
 0,00028
 390
 0,000044
 290
 0,640
 345
 0,00024
 395
 0,000036
 295
 0,540
 350
 0,00020
 400
 0,000030
 300
 0,300
 4.3. Temperaturstabilitet
 4.3.1. Belysningsstyrke
 4.3.1.1. For hver eksisterende klasse af nærlys og for fjernlyset foretages en fotometrisk måling efter 1 minuts drift for de pågældende lygteenheder og for følgende prøvningspunkter:
 Nærlys
 :
 25RR
 Fjernlys
 :
 HV
 4.3.1.2. Brug af lygteenhederne nævnt i punkt 4.3.1.1 ovenfor skal derefter fortsætte, indtil der er opnået fotometrisk stabilitet. Denne betingelse anses for opfyldt, hvis variationen af illuminans i prøvningspunkterne angivet i punkt 4.3.1.1 ovenfor er under 3 % inden for enhver periode på 15 minutter. Efter at der er opnået fotometrisk stabilitet foretages indstilling til komplet fotometri, og de fotometriske værdier ved alle de påkrævede prøvningspunkter bestemmes.
 4.3.1.3. Forholdet mellem de fotometriske værdier målt efter ét minuts drift og værdierne målt efter opnåelse af fotometrisk stabilitet beregnes for prøvningspunkterne som angivet i punkt 4.3.1.1 ovenfor. Dette forhold anvendes så på alle andre relevante prøvningspunkter for at bestemme deres fotometriske værdier efter ét minuts drift.
 4.3.1.4. De illuminansværdier, der bestemmes efter ét minuts drift og efter opnåelse af fotometrisk stabilitet, skal være i overensstemmelse med de gældende fotometriske krav.
 4.3.2. Farve
 Farven af de udsendte lys målt efter ét minut og efter opnåelse af fotometrisk stabilitet, som beskrevet i punkt 4.3.1.2 i dette bilag, skal begge ligge inden for de påkrævede farvegrænser.
 5. MÅLINGEN AF DEN OBJEKTIVE LYSFLUX FOR DE(T) LED-MODUL(ER), SOM FREMBRINGER (HOVED-) NÆRLYSET AF KLASSE C, SKAL UDFØRES SOM FØLGER:
 5.1.
 LED-modulerne skal være konfigureret som beskrevet i de tekniske forskrifter i punkt 2.2.2 i dette regulativ. Optiske elementer (sekundær optik) skal fjernes af den tekniske tjeneste på ansøgerens anmodning ved brug af værktøj. Denne procedure og betingelserne under målingerne som beskrevet nedenfor, skal angives i prøvningsrapporten.
 5.2.
 Ansøgeren skal indsende ét modul af hver type sammen med eventuelt udstyr til lyskilderegulering


text:
og tilstrækkelig vejledning.
 Der kan etableres passende temperaturstyring (f.eks. køleplade) for at simulere samme temperaturforhold som i den tilsvarende forlygteanordning.
 Før prøvningen skal LED-modulet ældes i mindst 72 timer under samme forhold som i den tilsvarende forlygteanordning.
 Hvis der anvendes en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindste diameter på 1 m og mindst 10 gange LED-modulets maksimumsmål, afhængigt af hvilket der er størst. Fluxmålingen kan også foretages ved integrering ved hjælp af et goniofotometer. Der skal tages højde for forskrifterne i CIE — Publication 84-1989 for så vidt angår rumtemperatur, opstilling osv.
 LED-modulet skal have været tændt i ca. en time i den lukkede kugle eller gonifotometeret.
 Flux måles efter opnåelse af stabilitet, som beskrevet i punkt 4.3.1.2 i dette bilag.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0528(01)
 Afgørelse nr. 2/1999 truffet af associeringsrådet oprettet ved Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side den 1. april 1999 om indførelse af en ordning med dobbeltkontrol med eksporten af visse EKSF-stålprodukter fra Republikken Polen til Det Europæiske Fællesskab i perioden 1. april til 31. december 1999
 EF-Tidende nr. L 133 af 28/05/1999 s. 0044 - 0056
 AFGØRELSE Nr. 2/1999 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDEToprettet ved Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden sideden 1. april 1999om indførelse af en ordning med dobbeltkontrol med eksporten af visse EKSF-stålprodukter fra Republikken Polen til Det Europæiske Fællesskab i perioden 1. april til 31. december 1999(1999/348/EF)ASSOCIERINGSRÅDET HAR-ud fra følgende betragtninger:Den kontaktgruppe, der er omhandlet i artikel 10 i protokol 2 til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Polen på den anden side, som trådte i kraft den 1. februar 1994, trådte sammen den 29. januar 1999 og nåede til enighed om at henstille til associeringsrådet, der er oprettet i henhold til artikel 102 i Europaaftalen, at der burde indføres en ordning med dobbelkontrol uden kvantitative restriktioner for perioden 1. april til 31. december 1999;associeringsrådet har modtaget alle relevante oplysninger og har erklæret sig indforstået med denne henstilling -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 11. I perioden 1. april til 31. december 1999 er import til Fællesskabet af de produkter, der er opført i bilag I, og som har oprindelse i Polen, betinget af, at der forelægges et tilsynsdokument svarende til den model, der er vist i bilag II og udstedt af de kompetente myndigheder i Fællesskabet.2. Tariferingen af de produkter, der er omfattet af denne afgørelse, er baseret på Fællesskabets told- og statistiknomenklatur (i det følgende benævnt den "kombinerede nomenklatur" eller "KN"). Oprindelsen af produkter, der er omfattet af denne afgørelse, fastsættes i overensstemmelse med de gældende regler i Fællesskabet.3. I perioden 1. april til 31. december 1999 er import til Fællesskabet af de jern- og stålprodukter, der er opført i bilag I, og som har oprindelse i Polen, tillige betinget af, at de kompetente polske myndigheder udsteder et eksportdokument. Importøren forelægger orginaleksemplaret af eksportdokumentet senest den 31. marts i det år, der følger efter det år, i hvilket de i dokumentet omhandlede varer afsendtes. Varerne anses for at være afsendt på det tidspunkt, hvor de indlades til udførsel i det pågældende transportmiddel.4. Det i stk. 3 nævnte eksportdokument skal være i overensstemmelse med den model, der er vist i bilag III. Det gælder for udførsel til hele Fællesskabets toldområde.5. Der kræves ikke noget eksportdokument for produkter, der allerede er afsendt til Fællesskabet på tidspunktet for denne afgørelses ikraftræden, forudsat at deres bestemmelsessted ikke er blevet ændret fra et bestemmelsessted uden for Fællesskabet til et bestemmelsessted i Fællesskabet, og forudsat at de produkter, som i henhold til den i 1999 gældende ordning for forudgående tilsyn kun kunne


text: indføres ved forelæggelse af et tilsynsdokument, faktisk ledsages af et sådant dokument.6. Polen meddeler Fællesskabet navn og adresse på de relevante polske regeringsmyndigheder, som er beføjet til at udstede og kontrollere eksportdokumenter, sammen med prøver på de stempler og underskrifter, de anvender. Polen meddeler tillige Fællesskabet alle ændringer i den forbindelse.7. Visse tekniske bestemmelser om gennemførelsen af ordningen med dobbeltkontrol er angivet i bilag IV.Artikel 21. Polen forpligter sig til at forsyne Fællesskabet med nøjagtige statistiske oplysninger om de eksportdokumenter, der udstedes af de polske myndigheder i medfør af artikel 1. Disse oplysninger sendes til Fællesskabet ved udgangen af den måned, der følger efter den måned, statistikkerne vedrører.2. Fællesskabet forpligter sig til at forsyne Polen med nøjagtige statistiske oplysninger om de tilsynsdokumenter, der udstedes af medlemsstaterne vedrørende de eksportdokumenter, der udstedes af Polen i medfør af artikel 1. Disse oplysninger sendes til de polske myndigheder ved udgangen af den måned, der følger efter den måned, statistikkerne vedrører.Artikel 3Om nødvendigt afholdes der på anmodning af en af parterne konsultationer om de problemer, der måtte opstå i tilslutning til anvendelsen af denne afgørelse. Konsultationerne finder omgående sted. Begge parter viser under konsultationer, der afholdes i medfør af denne artikel, samarbejdsvilje og beredvillighed til at bilægge deres indbyrdes uoverensstemmelser.Artikel 4Alle meddelelser i henhold til denne afgørelse sendes:- hvad angår Fællesskabet, til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (GD I/D/2 og GD III/C/1)- hvad angår Polen, til Polens mission ved De Europæiske Fællesskaber og til Polens økonomiministerium.Artikel 5Denne afgørelse er bindende for både Fællesskabet og Polen, som hver især træffer de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre den.Artikel 6Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Den anvendes fra den 1. april 1999.Udfærdiget i Bruxelles, den 1. april 1999.På associeringsrådets vegneB. GEREMEKFormandBILAG IPOLENLISTE OVER PRODUKTER, DER ER GENSTAND FOR DOBBELTKONTROL (1999)Vinkeljern og profiler af jern eller ulegeret stålU-jern7216 31 117216 31 197216 31 917216 31 99I-jern7216 32 117216 32 197216 32 917216 32 99H-jern7216 33 107216 33 90BILAG II>PIC FILE= "L_1999133DA.004702.EPS">>PIC FILE= "L_1999133DA.004801.EPS">>PIC FILE= "L_1999133DA.004901.EPS">>PIC FILE= "L_1999133DA.005001.EPS">BILAG III>PIC FILE= "L_1999133DA.005102.EPS">>PIC FILE= "L_1999133DA.005301.EPS">>PIC FILE= "L_1999133DA.005401.EPS">BILAG IVPOLENTEKNISK BILAG VEDRØRENDE ORDNINGEN MED DOBBELTKONTROL1. Eksportdokumenternes format er 210 mm x 297 mm. Der anvendes hvidt, træfrit, skrivefast papir med en vægt på mindst 25 g/m2. De trykkes på engelsk. Hvis de udfyldes i hånden, skal det gøres med blæk og blokbogstaver. Dokumenterne kan omfatte flere kopier, der mærkes som sådanne. Når der til dokumenterne er knyttet kopier, betragtes kun det første eksemplar som originaleksemplaret. Originaleksemplaret skal være tydeligt mærket "original" og de andre "copy". Kun originaleksemplaret accepteres af de kompetente toldmyndigheder i Fællesskabet som værende gyldigt i forbindelse med kontrollen af eksporten til Fællesskabet i overensstemmelse med bestemmelserne i ordningen med dobbeltkontrol.2. På hvert dokument skal der af hensyn til identifikationen være påtrykt eller på anden måde påført et standardiseret løbenummer. Det skal bestå af følgende elementer:- to bogstaver til angivelse af eksportlandet som følger: PL- to bogstaver til angivelse af den medlemsstat, hvor toldklareringen ventes at finde sted:BE= BelgienDK= DanmarkDE= TysklandEL= GrækenlandES= SpanienFR= FrankrigIE= IrlandIT= ItalienLU= LuxembourgNL= NederlandeneAT= ØstrigPT=


text: PortugalFI= FinlandSE= SverigeGB= Det Forenede Kongerige- et etcifret tal til angivelse af året svarende til det sidste tal i det pågældende år, f.eks. 9 for 1999- et tocifret tal fra 01 til 99 til angivelse af det specifikke udstedende kontor i eksportlandet- et femcifret fortløbende tal fra 00001 til 99999, der tildeles det land, hvor toldklareringen ventes at finde sted.3. Produkterne skal afsendes i det kalenderår, der er angivet i rubrik nr. 3 i eksportdokumentet.4. Da importøren skal forelægge originaleksemplaret af eksportdokumentet, når der anmodes om et importdokument, bør eksportdokumenterne så vidt muligt udstedes for hver enkelt handelstransaktion og ikke for globale kontrakter.5. Polen giver ikke oplysninger om priser i eksportdokumentet, hvis der virkelig er behov for at beskytte forretningshemmeligheden. I sådanne tilfælde anføres det i rubrik nr. 9 på eksportdokumentet, hvorfor der ikke kan gives oplysninger om priser, og at disse oplysninger er til rådighed for Fællesskabets kompetente myndigheder efter anmodning.6. Eksportdokumenterne kan undtagelsesvis udstedes efter afsendelsen af de varer, de vedrører. I så fald forsynes de med påtegningen "issued retrospectively".7. I tilfælde af tyveri, bortkomst eller ødelæggelse af et eksportdokument kan eksportøren henvende sig til den kompetente regeringsmyndighed, der udstedte dokumentet, og anmode om udstedelse af et duplikateksemplar på grundlag af de eksportdokumenter, han er i besiddelse af. Det således udstedte duplikateksemplar af et sådant dokument skal forsynes med påtegningen "duplicate". Duplikateksemplaret påføres samme dato som originaleksemplaret af eksportdokumentet.8. De kompetente myndigheder i Fællesskabet underrettes straks om tilbagetrækning eller ændring af allerede udstedte eksportdokumenter og i givet fald om årsagen hertil.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0155
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 155/1999 af 26. november 1999 om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 061 af 01/03/2001 s. 0003 - 0003
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 155/1999af 26. november 1999om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 142/1999 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 5. november 1999(1).(2) Overgangsperioden, i hvilken direkte landing af frossen fisk er tilladt i Island ved et antal udvalgte grænsekontrolsteder, forlænges -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1I kapitel I, del I, punkt 39 (Kommissionens beslutning 95/357/EF) i bilag I til aftalen erstattes datoen "31. december 1998" i tilpasningen til bilaget til Kommissionens beslutning 95/357/EF vedrørende Island med datoen "31. december 1999".Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft den 27. november 1999, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 3Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 1999.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneN. v. LiechtensteinFormand(1) EFT L 15 af 18.1.2001, s. 34.


text:
 22.3.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 80/32
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 187/2016
 af 23. september 2016
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2018/445]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/28/EU af 26. februar 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse på markedet af og kontrol med eksplosivstoffer til civil brug (omarbejdning) (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Direktiv 2014/28/EU ophæver Rådets direktiv 93/15/EØF (2) og Kommissionens direktiv 2004/57/EF (3), som er indarbejdet i EØS-aftalen, og som derfor skal udgå af EØS-aftalen.
 (3)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 I kapitel XXIX i bilag II til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:
 1)
 Teksten i punkt 1 (Rådets direktiv 93/15/EØF) affattes således:
 »32014 L 0028: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/28/EU af 26. februar 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse på markedet af og kontrol med eksplosivstoffer til civil brug (omarbejdning) (EUT L 96 af 29.3.2014, s. 1).«
 2)
 Teksten til punkt 3 (Kommissionens direktiv 2004/57/EF) udgår.
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2014/28/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 24. september 2016, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. september 2016.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 Formand
 (1) EUT L 96 af 29.3.2014, s. 1.
 (2) EUT L 121 af 15.5.1993, s. 20.
 (3) EUT L 127 af 29.4.2004, s. 73.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 3.9.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 232/19
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 63/2009
 af 29. maj 2009
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 50/2009 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 24. april 2009 (1).
 (2)
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF af 19. november 2008 om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (2) skal indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkt indsættes efter punkt 17i (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/54/EF) i bilag XIII til aftalen:
 »17j.
 32008 L 0096: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF af 19. november 2008 om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (EUT L 319 af 29.11.2008, s. 59).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2008/96/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 30. maj 2009, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2009.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Alan SEATTER
 Formand
 (1) EUT L 162 af 25.6.2009, s. 31.
 (2) EUT L 319 af 29.11.2008, s. 59.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
Nr. L 147/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 6. 81
 AFTALE
 i form af brevveksling om anvendelsen af stk. 2 i den fælleserklæring vedrørende
 protokol nr. 1 samt artikel 8 , 9 og 10, der er knyttet som bilag til interimsaftalen
 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den socialistiske føderative
 republik Jugoslavien om samhandel og handelssamarbejde
 Brev nr. 1
 Ærede formand,
 Fællesskabet og Jugoslavien afholdt den 31 . marts 1981 de konsultationer, som omhand
 les i stk. 3 i den fælleserklæring vedrørende protokol nr. 1 samt artikel 8, 9 og 10, der er
 knyttet som bilag til interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og
 Den socialistiske føderative republik Jugoslavien om samhandel og handelssamarbejde.
 Parterne blev enige om følgende bestemmelser :
 1 . Fra den 1 . april 1981 kan der for
 — varer, som i medfør af aftalen er omfattet af et fællesskabskontingent eller et fælles
 skabsloft eller bestemmelser om gradvis fjernelse af told ;
 — tekstilvarer ;
 — andre industrivarer, som på et givet tidspunkt er anført i bilag A til forordningen
 om anvendelse af de generelle toldpræferencer over for udviklingslandene,
 som dokumentation med henblik på indrømmelse af toldpræferencer kun anvendes
 det i protokol nr. 2 til aftalen omhandlede varecertifikat EUR. 1 .
 2. Varer,
 — der inden den L april 1981 kunne udføres ledsaget af enten et certifikat EUR. 1 el
 ler et certifikat, model A, og for hvilke sidstnævnte var blevet valgt, og
 — som på dette tidspunkt var under forsendelse, afventede toldbehandling eller var
 oplagt på toldoplag eller i frizoner i Fællesskabet eller i Jugoslavien,
 kan nyde godt af bestemmelserne i aftalen, såfremt de har oprindelse i Jugoslavien i
 henhold til protokol nr. 2 til interimsaftalen, dersom der inden fire måneder efter den
 1 . april 1981 over for toldmyndighederne i Fællesskabet fremlægges et certifikat EUR.
 1 udstedt efterfølgende af de pågældende myndigheder i Jugoslavien.
 De overgangsbestemmelser, der er fastsat i dette punkt, finder med de fornødne æn
 dringer anvendelse på alle varer, der i fremtiden måtte befinde sig i en tilsvarende situa
 tion på grund af en ændring, der er indtruffet enten inden for rammerne af ordningen
 med generelle toldpræferencer eller som led i aftalen .
 3. Den ordning, der er fastlagt i punkt 1 , samt de i punkt 2 omhandlede bestemmelser,
 finder anvendelse i forbindelse med såvel interimsaftalen som samarbejdsaftalen, under
 tegnet i Beograd den 2. april 1980, når denne træder i kraft.
 ---pagebreak--- 4. 6. 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 147/7
 Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De vil anerkende modtagelsen af denne skri
 velse og over for mig bekræfte, at Deres lands myndigheder er indforstået med dens ind
 hold.
 Modtag, ærede formand, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 Pa vegne
 Rådet for De europæiske Fællesskaber
 Brev nr. 2
 Hr ,
 Ved skrivelse af dags dato har De tilsendt mig følgende meddelelse :
 »Fællesskabet og Jugoslavien afholdt den 31 . marts 1981 de konsultationer, som om
 handles i stk. 3 i den fælleserklæring vedrørende protokol nr. 1 samt artikel 8,


text:
9 og
 10, der er knyttet som bilag til interimsaftalen mellem Det europæiske økonomiske
 Fællesskab og Den socialistiske føderative republik Jugoslavien om samhandel og
 handelssamarbejde. Parterne blev enige om følgende bestemmelser :
 1 . Fra den 1 . april 1981 kan der for
 — varer, som i medfør af aftalen er omfattet af et fællesskabskontingent eller et
 fællesskabsloft eller bestemmelser om gradvis fjernelse af told ;
 — tekstilvarer ;
 — andre industrivarer, som på et givet tidspunkt er anført i bilag A til forordnin
 gen om anvendelse af de generelle toldpræferencer over for udviklingslandene,
 som dokumentation med henblik på indrømmelse af toldpræferencer kun anven
 des det i protokol nr. 2 til aftalen omhandlede varecertifikat EUR. 1 .
 2. Varer,
 — der inden den 1 . april 1981 kunne udføres ledsaget af enten et certifikat EUR.
 1 eller et certifikat, model A, og for hvilke sidstnævnte var blevet valgt, og
 — som på dette tidspunkt var under forsendelse, afventede toldbehandling eller
 var oplagt på toldoplag eller i frizoner i Fællesskabet eller i Jugoslavien,
 kan nyde godt af bestemmelserne i aftalen, såfremt de har oprindelse i Jugosla
 vien i henhold til protokol nr. 2 til interimsaftalen, dersom der inden fire måne
 der efter den 1 . april 1981 over for toldmyndighederne i Fællesskabet fremlægges
 et certifikat EUR. 1 udstedt efterfølgende af de pågældende myndigheder i Jugo
 slavien .
 De overgangsbestemmelser, der er fastsat i dette punkt, finder med de fornødne
 ændringer anvendelse på alle varer, der i fremtiden måtte befinde sig i en tilsva
 rende situation på grund af en ændring, der er indtruffet enten inden for ram
 merne af ordningen med generelle toldpræferencer eller som led i aftalen.
 3 . Den ordning, der er fastlagt i punkt 1 , samt de i punkt 2 omhandlede bestemmel
 ser, finder anvendelse i forbindelse med såvel interimsaftalen som samarbejdsafta
 len, undertegnet i Beograd den 2. april 1980, når denne træder i kraft.
 ---pagebreak--- Nr. L 147/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 6. 81
 Jeg ville være Den taknemmelig, såfremt De vil anerkende modtagelsen af denne
 skrivelse og over for mig bekræfte, at Deres lands myndigheder er indforstået med
 dens indhold.«.
 Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres skrivelse og meddele Dem, at
 mit lands myndigheder er indforstået med indholdet af den pågældende skrivelse.
 Modtag, hr. formand, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 For Det føderative
 eksekutivrdd for Den socialistiske
 føderative republik Jugoslaviens Forsamling
 /