text:
 12.4.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 103/1
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Regulativ Nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — emissioner fra motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding (NG og LPG)
 Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende gasser fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof
 (Revision 4)
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Ændringsserie 05 — Trådt i kraft:
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 KAPITEL
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Godkendelse
 5.
 Forskrifter og prøvninger
 6.
 Montering på køretøjet
 7.
 Motorfamilie
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Køretøjers/motorers overensstemmelse efter ibrugtagning
 10.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 11.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af en type
 12.
 Endeligt ophør af produktionen
 13.
 Overgangsbestemmelser
 14.
 Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder
 Tillæg 1 —
 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er tilfredsstillende
 Tillæg 2 —
 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er utilfredsstillende eller ikke foreligger
 Tillæg 3 —
 Fremgangsmåde ved kontrol af produktionen på fabrikantens anmodning
 Tillæg 4 —
 Bestemmelse af systemækvivalens
 BILAG
 Bilag 1 —
 Oplysningsskema
 Tillæg 1 —
 Hovedspecifikationer for (stam)motoren og oplysninger om prøvningernes udførelse
 Tillæg 2 —
 Hovedspecifikationer for motorfamilien
 Tillæg 3 —
 Hovedspecifikationer for motortypen inden for familien
 Tillæg 4 —
 Specifikationer for motorrelaterede køretøjsdele
 Tillæg 5 —
 Oplysninger vedrørende OBD-systemet
 Bilag 2A —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en motortype med kompressionstænding eller NG eller en LPG-drevet motortype med styret tænding som en separat teknisk enhed for så vidt angår emissionen af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49
 Tillæg 1 —
 Oplysninger vedrørende OBD-systemet
 Bilag 2B —
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til emissionen af forurenende gasser og partikler i henhold til regulativ nr. 49
 Bilag 3 —
 Godkendelsesmærkernes udformning
 Bilag 4A —
 Prøvningsforskrifter
 Tillæg 1 —
 ESC- og ELR-prøvecyklusser
 Tillæg 2 —
 ETC-prøvecyklus
 Tillæg 3 —
 Dynamometerskema for ETC-test
 Tillæg 4 —
 Måle- og prøvetagningsmetoder
 Tillæg 5 —
 Kalibreringsmetode
 Tillæg 6 —
 Kontrol af carbonstrømmen
 Tillæg 7 —
 Systemer til analyse og prøvetagning
 Bilag 4B —
 Prøvningsmetode for motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding, som drives af naturgas (NG) eller autogas (LPG), som inkorporerer den globalt harmoniserede certificering for motorer til tunge køretøjer »world-wide harmonized heavy-duty certification« (WHDC, global teknisk forskrift nr. 4)
 Tillæg 1 —
 WHTC-dynamometerskema
 Tillæg 2 —
 Diesel-referencebrændstof
 Tillæg 3 —
 Måleudstyr
 Tillæg 4 —
 Bestemmelse af systemækvivalens
 Tillæg 5 —
 Kontrol af carbonstrømmen
 Tillæg 6 —
 Eksempel på beregningsmåde
 Bilag 5


text:
—
 Tekniske specifikationer for referencebrændstof, som foreskrives til godkendelsesprøvning og til kontrol af produktionens overensstemmelse
 Bilag 6 —
 Eksempel på beregningsmåde
 Bilag 7 —
 Metoder til prøvning af emissionsbegrænsningssystemers holdbarhed
 Bilag 8 —
 Køretøjers/motorers overensstemmelse efter ibrugtagning
 Bilag 9A —
 Egendiagnosesystemer (OBD)
 Tillæg 1 —
 Godkendelsesprøvning af egendiagnosesystemer (OBD)
 Bilag 9B —
 Tekniske forskrifter for egendiagnosesystemer (OBD) for dieselmotorer i vejkøretøjer (WWH.OBD, global teknisk forskrift nr. 5)
 Tillæg 1 —
 Godkendelse af montering af OBD-systemer
 Tillæg 2 —
 Fejlfunktioner — illustration af DTC-status — illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og tællere
 Tillæg 3 —
 Krav til overvågningen
 Tillæg 4 —
 Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse
 Tillæg 5 —
 Fryseramme- og datastrømsoplysninger
 Tillæg 6 —
 Referencestandarder
 Tillæg 7 —
 Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 1.1.
 Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse M og N 1/ og deres motorer, som vist i tabel A, for så vidt angår de prøvninger, som disse motorer skal underkastes i henhold til tabel B. Det finder også anvendelse på montering af disse motorer i køretøjer.
 Tabel A
 Anvendelsesområde
 Klasse 1/
 Største masse
 Motorer med styret tænding
 Motorer med kompressionstænding
 Benzin
 NG (1)
 LPG (2)
 Diesel
 Ethanol
 M1
 ≤ 3,5 t
 —
 —
 —
 —
 —
 > 3,5 t
 —
 R49
 R49
 R49
 R49
 M2
 —
 —
 R49
 R49
 R49 eller R83 (3)
 (4)
 R49
 M3
 —
 —
 R49
 R49
 R49
 R49
 N1
 —
 —
 R49 eller R83 (4)
 R49 eller R83 (4)
 R49 eller R83 (4)
 R49
 N2
 —
 —
 R49
 R49
 R49 eller R83 (3)
 (4)
 R49
 N3
 —
 —
 R49
 R49
 R49
 R49
 Tabel B
 Krav
 Motorer med styret tænding
 Motorer med kompressionstænding
 Benzin
 NG
 LPG
 Diesel
 Ethanol
 Forurenende gasser
 —
 Ja
 Ja
 Ja
 Ja
 Partikler
 —
 Ja (5)
 Ja (5)
 Ja
 Ja
 Røg
 —
 —
 —
 Ja
 Ja
 Holdbarhed
 —
 Ja
 Ja
 Ja
 Ja
 Overensstemmelse efter ibrugtagning
 —
 Ja
 Ja
 Ja
 Ja
 OBD
 —
 Ja (6)
 Ja (6)
 Ja
 Ja
 1.2.
 Ækvivalente godkendelser
 Det er ikke nødvendigt at opnå godkendelse af følgende i henhold til nærværende regulativ, hvis de indgår i et køretøj godkendt i henhold til regulativ nr. 83:
 a)
 dieseldrevne motorer med kompressionstænding monteret i køretøjer i klasse N1, N2 and M2 1/
 b)
 motorer med styret tænding, som drives af naturgas (NG) eller autogas (LPG), der skal monteres i køretøjer i klasse N1. 1/
 c)
 køretøjer i klasse N1, N2 and M2 1/ med dieseldrevne motorer med kompressionstænding og køretøjer i klasse N1 1/ med motorer med styret tænding drevet af naturgas (NG) eller autogas (LPG).
 2. DEFINITIONER
 2.1.
 I dette regulativ anvendes følgende definitioner:
 »Godkendelse af en motor (motorfamilie)«: godkendelse af en motor (motorfamilie) hvad angår størrelsen af emissionen af forurenende gasser og partikler, røg og egendiagnosesystemet (OBD).
 »Godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår størrelsen af emission af forurenende gasser og partikler samt røg fra motoren samt egendiagnosesystemet (OBD) og motorens montering i køretøjet.
 »Understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS)«, en emissionsbegrænsningsstrategi, som aktiveres, eller ændrer den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi med henblik på opfyldelse af

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
et eller flere særlige formål og som reaktion på en række konkrete omgivende forhold og/eller driftsforhold, f.eks. køretøjets hastighed, motorhastighed, anvendt gear, indsugningsluftens temperatur eller tryk.
 »Grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS)«, en emissionsbegrænsningsstrategi, som gælder hele motorens arbejdshastigheds- og belastningsområde, medmindre en AECS aktiveres. Eksempler på BECS omfatter (men er ikke begrænset til):
 a)
 diagram for motortiming
 b)
 diagram for udstødningsgasrecirkulation (EGR)
 c)
 diagram for dosering af reagens til selektiv katalytisk reduktion (SCR).
 »Kombineret deNOx-/partikelfilter«: et efterbehandlingssystem, som er konstrueret til samtidig at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) og forurenende partikler (PT).
 »Kontinuerlig regenerering«: efterbehandlingssystemets regenereringsproces, som enten foregår permanent eller mindst én gang pr. ETC-test. En sådan regenereringsproces stiller ikke krav om en særlig prøveprocedure.
 »Kontrolområde«: området med motorhastighed mellem A og C og belastning mellem 25 og 100 %.
 »Den angivne maksimaleffekt«: den maksimale effekt i »kW EF« (nettoeffekt), som angivet af fabrikanten i ansøgningen om typegodkendelse.
 »Manipulationsstrategi«:
 a)
 en AECS, som reducerer emissionsbegrænsningens effektivitet i forhold til BECS under forhold, som med rimelighed kan forventes at forekomme ved normal drift og anvendelse af køretøjet
 b)
 en BECS, som skelner mellem drift under en standardiseret godkendelsesprøvning og andre driftsformer og giver et lavere niveau af emissionsbegrænsning under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af de gældende procedurer for godkendelsesprøvning, eller
 c)
 en OBD- eller en emissionsbegrænsningskontrolstrategi, som skelner mellem drift under en standardiseret godkendelsesprøvning og andre driftsformer og giver et lavere niveau af kontrolformåen (med hensyn til tid og nøjagtighed) under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af de gældende procedurer for godkendelsesprøvning.
 »DeNOx-system«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret til at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) (f.eks. findes der for tiden passive og aktive magre NOx-katalysatorer, NOx-absorbere og selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR).
 »Forsinkelse«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t10). For så vidt angår gasformige komponenter er dette normalt den målte komponents transporttid fra prøvetagningssonden til detektoren. Med hensyn til forsinkelse defineres prøvetagningssonden som referencepunktet.
 »Dieselmotor«: en motor, der arbejder efter kompressionstændingsprincippet.
 »ELR-test«: en prøvecyklus bestående af en sekvens af belastningstrin med konstant motorhastighed, der skal gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette regulativ.
 »ESC-test«: en prøvecyklus bestående af 13 stationære modi, der skal gennemløbes i henhold til punkt 5.2 i dette bilag.
 »ETC-test«: en prøvecyklus bestående af 1 800 transiente modi, som sekund for sekund går over i hinanden og gennemløbes i henhold til punkt 5.2.
 »Konstruktionselement«: i forbindelse med et køretøj eller en motor:
 a)
 et styresystem, herunder computerprogrammel, elektroniske styresystemer og computerlogik
 b)
 en anordning til kalibrering af styresystemer
 c)
 resultatet af vekselvirkninger mellem systemer eller
 d)
 hardwarekomponenter.
 »Emissionsrelateret fejl«: en ufuldstændighed eller afvigelse fra normale produktionstolerancer, som gælder for konstruktion, materialer eller håndværksmæssig udførelse af anordninger, systemer eller elementer, som har betydning for et emissionsbegrænsningssystems parameter, ydelse eller komponenter. En manglende komponent kan anses for at være en »emissionsrelateret fejl«.
 »Emissionsbegrænsningsstrategi (ESC)«: et eller flere konstruktionselementer,


text:
som er inkorporeret i det samlede motorsystem eller køretøj med henblik på at begrænse udstødningsemissioner, og som omfatter en BECS og et sæt AECS.
 »Emissionsbegrænsningssystem«: system til efterbehandling af udstødningen, motorsystemets elektroniske styreenhed(er) og eventuelle emissionsrelaterede komponenter i motorudstødningssystemet, som leverer data til eller modtager data fra sådanne styreenheder og eventuelt kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (EECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller motor, som har betydning for emissionskontrollen.
 »Emissionsbegrænsningskontrolsystem«: det system, der sikrer, at de NOx-begrænsningsforanstaltninger, der indgår i motorsystemet i henhold til forskrifterne i punkt 5.5, fungerer korrekt.
 »Standardindstillingsmodus«: en AECS, som aktiveres, hvis OBD-systemet opdager en fejl i ECS, som medfører, at fejlindikatoren (MI) aktiveres, og som er uafhængig af indgangssignalet fra den/det pågældende svigtende komponent/system.
 »Motorfamilie mht. efterbehandlingssystem«, fabrikantens gruppering i forbindelse med driftsprøveplanen for bestemmelse af forringelsesfaktorer i henhold til bilag 7 i dette regulativ og for overensstemmelseskontrol af ibrugtagne køretøjer/motorer i henhold til bilag 8 i dette regulativ af motorer, som stemmer overens med definitionen på motorfamilie, men som indebærer en yderligere gruppering af motorer, som anvender ensartede systemer til efterbehandling af udstødningen.
 »Motorsystem«: motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (EECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj.
 »Motorfamilie«: en af fabrikanten foretaget gruppering af motorsystemer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i punkt 7 i dette regulativ, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen; alle motorer i motorfamilien skal opfylde de pågældende emissionsgrænseværdier.
 »Motorens arbejdshastighedsområde«: det motorhastighedsområde, der er det oftest anvendte mellem lav og høj hastighed som fastlagt i tillæg 1 til bilag 4A til dette regulativ.
 »Motorhastighed A, B og C«: de prøvehastigheder i motorens arbejdshastighedsområde, som skal anvendes til ESC-test og ELR-test som fastlagt i bilag 4A, tillæg 1, til dette regulativ.
 »Motorindstilling«: en særlig motor-/køretøjskonfiguration, som omfatter en emissionsbegrænsningsstrategi (ECS), en motorydelseskurve (den typegodkendte ved fuld motorbelastning) og i givet fald et sæt momentbegrænsere.
 »Motortype«: en motorkategori, som ikke på væsentlige punkter adskiller sig fra de i bilag 1 til dette regulativ angivne specifikationer.
 »System til efterbehandling af udstødningen«: en katalysator (oxidation eller 3-vejs), partikelfilter, deNOx-system, kombineret deNOx-partikelfilter eller eventuelle andre emissionsbegrænsende anordninger, som er monteret nedstrøms for motoren. Denne definition omfatter ikke udstødningsgasrecirkulation, som betragtes som en integreret del af motorsystemet.
 »Gasmotor«: en motor med styret tænding, som anvender naturgas (NG) eller autogas (LPG) som brændstof.
 »Forurenende gasser«: carbonmonoxid, carbonhydrider (idet der antages et kul-brintforhold på CH1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH2,93 for NG (NMHC) og et antaget molekyle CH3O0,5 for ethanoldrevne dieselmotorer) methan, (idet der antages et kul-brintforhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider, idet sidstnævnte udtrykkes som nitrogendioxidækvivalenter (NO2).
 »Høj hastighed (nhi)« den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt.
 »Lav hastighed (nlo)«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af den angivne maksimaleffekt.
 »Væsentlig funktionsfejl« (7),: en permanent eller midlertidig fejl i et system til efterbehandling af udstødningen, som forventes at medføre en umiddelbar eller forsinket stigning i emissionen af gasser og partikler fra motorsystemet, og


text:
som ikke på korrekt vis kan beregnes af egendiagnosesystemet.
 »Fejl«:
 a)
 enhver forringelse eller form for svigt i det emissionsbegrænsende udstyrs funktion, herunder elektriske fejl, som medfører overskridelse af grænseværdierne for egendiagnosesystemet (OBD) eller, i givet fald, forhindrer efterbehandlingssystemet for udstødningen i at blive funktionsdygtigt, som medfører, at en emission af et hvilket som helst forurenende stof, der er omfattet af bestemmelserne, overskrider grænseværdierne for egendiagnosesystemet
 b)
 ethvert tilfælde, hvor egendiagnosesystemet (OBD) ikke kan opfylde dette regulativs krav til overvågning.
 En fabrikant må imidlertid gerne betragte en forringelse eller et svigt, som medfører emissioner, som ikke overstiger grænseværdierne for egendiagnosesystemet, som en fejl.
 »Fejlindikator (MI)«: en visuel indikator, som tydeligt informerer køretøjets fører om fejl i henhold til definitionen i dette regulativ.
 »Motor med flere indstillingsmuligheder«: en motor, der giver mulighed for mere end én motorindstilling.
 »Naturgasområde«: et af områderne H eller L som defineret i Europæisk standard EN 437, dateret november 1993.
 »Nettoeffekt«: effekten i kW bestemt på prøvestanden ved enden af krumtapakslen eller tilsvarende del, målt efter metoden til måling af effekten som anført i regulativ nr. 85.
 »OBD« (egendiagnosesystem)": et fejlfindingssystem til emissionsbegrænsning, som er monteret i køretøjet og er i stand til at opdage en fejl og finde det sandsynlige fejlsted ved hjælp af fejlkoder i computerhukommelsen.
 »OBD-motorfamilie«: en i forbindelse med typegodkendelse af OBD-systemet i henhold til kravene i bilag 9A til dette regulativ af fabrikanten opstillet gruppe af motorsystemer med OBD-systemer, som har fælles konstruktionsparametre i henhold til dette regulativs punkt 7.3.
 »Opacimeter«: et instrument, der er konstrueret til at måle røgpartiklers røgtæthed (opacitet) ved lysekstinktionsprincippet.
 »Stammotor«: en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie.
 »Partikelefterbehandlingsanordning«: et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusions- eller enertimæssig separation.
 »Forurenende partikler«: materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret luft, således at temperaturen ikke er over 325 K (52 oC).
 »% belastning«: den brøkdel, som udgøres af det størst mulige drejningsmoment ved en bestemt motorhastighed.
 »Periodisk regenerering«: en emissionsbegrænsende anordnings regenereringsproces, som foregår periodisk efter mindre end 100 timers normal motordrift. I forbindelse med regenereringscyklussen, tillades overskridelse af emissionsstandarden.
 »Kraftudtag«: et af motoren drevet udtag, beregnet til at trække tilbehør monteret på køretøjet.
 »Mærkehastighed«: den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås som angivet af fabrikanten i punkt 2 i tillæg 2 til bilag 1.
 »Reagens«: et middel, der opbevares i bilen i en beholder, og som (efter behov) forsyner systemet til efterbehandling af udstødningen, når emissionsbegrænsningssystemet sender et signal herom.
 »Rekalibrering«: en finjustering af en naturgasdrevet (NG) motor med det formål at give den samme ydelse (effekt, brændstofforbrug) i et andet naturgasområde.
 »Referencehastighed (nref)«: den 100 % hastighedsværdi, som anvendes til denormalisering af de relative hastighedsværdier i ETC-testen som angivet i tillæg


text:
2 til bilag 4A til dette regulativ.
 »Responstid«: forskellen i tid mellem en pludselig ændring i en komponent, målt i dennes referencepunkt, og en passende ændring i målesystemets reaktion, hvorved ændringen i den målte komponent er på mindst 60 % FS og indtræder på under 0,1 sekund. Systemets responstid (t90) omfatter systemets forsinkelse og dets stigningstid (jf. også ISO 16183).
 »Stigningstid«: den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90-t10). Dette er instrumentets responstid, efter at målesignalet for den komponent, som skal måles, har nået instrumentet. Med hensyn til stigningstid defineres prøvetagningssonden som referencepunktet.
 »Selvtilpasningsevne«: en motoranordning, der gør det muligt at holde luft/brændstofforholdet konstant.
 »Røg«: partikler, som føres med i udstødningsstrømmen fra en dieselmotor, og som absorberer, reflekterer eller bryder lys.
 »Prøvecyklus«: en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (ESC-test) og i transient funktionsmåde (ETC- og ELR-test).
 »Momentbegrænser«: en anordning, som midlertidigt begrænser motorens maksimale drejningsmoment.
 »Transformationstid«: det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt ved prøvetagningssonden, til systemet fremviser en respons på 50 % af den endelige aflæsning (t50). Transformationstiden anvendes i forbindelse med indbyrdes justering af signalet fra forskellige måleinstrumenter.
 »Levetid«: anvendes om køretøjer og motorer, som er typegodkendt i henhold til enten kolonne B1, B2 eller C i tabellen i punkt 5.2.1 i dette regulativ, og betegner den relevante afstand og/eller tid som defineret i punkt 5.3. (emissionsbegrænsningssystemets holdbarhed) i dette regulativ, i henhold til hvilket der som led i typegodkendelsen skal sikres overholdelse af de relevante emissionsgrænser for gasser, partikler og røg.
 »Køretøjstype«: en køretøjskategori, som ikke på væsentlige punkter adskiller sig fra de i bilag 1 til dette regulativ angivne køretøjs- og motorspecifikationer.
 »Wobbe-indeks (nedre Wl, eller øvre Wu)«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser:
 »λ-forskydningsfaktor (Sλ)«, et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficientenλ, hvis motoren drives med en gas af anden sammensætning end ren methan (vedrørende beregningen af Sλ, se bilag 7).
 2.2.
 Symboler, forkortelser og internationale standarder
 2.2.1.
 Symboler for testparametre
 Symbol
 Enhed
 Udtryk
 Ap
 m2
 Tværsnitsareal af isokinetisk prøvetagningssonde
 Ae
 m2
 Udstødningsrørets tværsnitsareal
 c
 ppm/vol. %
 Koncentration
 Cd
 —
 Udledningskoefficient for SSV-CVS
 C1
 —
 Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom
 d
 m
 Diameter
 D0
 m3/s
 PDP-kalibreringskurvens skæring med ordinataksen
 D
 —
 Fortyndingsfaktor (Dilution Factor)
 D
 —
 Konstant i Bessel-funktionen
 E
 —
 Konstant i Bessel-funktionen
 EE
 —
 Virkningsgrad for ethan
 EM
 —
 Virkningsgrad for methan
 EZ
 g/kWh
 Interpoleret værdi af NOx-emissionen i kontrolpunktet
 f
 1/s
 Hyppighed
 fa
 —
 Laboratoriets atmosfærefaktor
 fc
 s-
 1
 Bessel-filterets afskæringsfrekvens
 Fs
 —
 Støkiometrisk koefficient
 H
 MJ/m3
 Brændværdi
 Ha
 g/kg
 Indsugningsluftens absolutte fugtindhold
 Hd
 g/kg
 Absolut fugtindhold i fortyndingsluft
 i
 —
 Indeks, som angiver den pågældende modus eller øjeblikkelig måling
 K
 —
 Bessel-konstant
 k
 m-
 1
 Lysabsorptionskoefficient
 kf
 Brændstofspecifik faktor for omregning fra tør til våd basis
 kh,


text:
D
 —
 Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for dieselmotorer
 kh, G
 —
 Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for gasmotorer
 KV
 CFV-kalibreringsfunktion
 kW, a
 —
 Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis
 kW, d
 —
 Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis
 kW, e
 —
 Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
 kW, r
 —
 Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis
 L
 %
 Drejningsmoment angivet som procent af største drejningsmoment for testmotoren
 La
 m
 Effektiv lysvejlængde
 Mra
 g/mol
 Indsugningsluftens molekylemasse
 Mre
 g/mol
 Udstødningsgassens molekylemasse
 md
 kg
 Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver
 med
 kg
 Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklusen
 medf
 kg
 Total masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen
 mew
 kg
 Total masse af udstødningsgas i hele cyklusen
 mf
 mg
 Masse af opsamlede partikler
 mf, d
 mg
 Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft
 mgas
 g/h eller g
 Massestrøm(hastighed) af gasemissioner
 mse
 kg
 Opsamlet masse i løbet af cyklussen
 msep
 kg
 Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve
 mset
 kg
 Masse af dobbelt fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøve
 mssd
 kg
 Masse af sekundær fortyndingsluft
 N
 %
 Opacitet (røgtæthed)
 NP
 —
 Samlet antal omdrejninger af PDP i løbet af cyklussen
 NP, i
 —
 Omdrejninger af PDP i et tidsinterval
 n
 min-
 1
 Motorhastighed
 np
 s-
 1
 PDP-hastighed
 nhi
 min-
 1
 Høj motorhastighed
 nlo
 min-
 1
 Lav motorhastighed
 nref
 min-
 1
 Referencemotorhastighed for ETC-test
 pa
 kPa
 Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft
 pb
 kPa
 Totalt atmosfæretryk
 pd
 kPa
 Mætningsdamptryk af fortyndingsluft
 pp
 kPa
 Absolut tryk
 pr
 kPa
 Vanddamptryk efter kølebad
 ps
 kPa
 Tørt atmosfæretryk
 p1
 kPa
 Trykfald ved pumpeindgang
 P(a)
 kW
 Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret under test
 P(b)
 kW
 Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret under test
 P(n)
 kW
 Nettoeffekt, ukorrigeret
 P(m)
 kW
 Effekt, målt i prøvebænk
 qmaw
 kg/h eller kg/s
 Massestrøm af indsugningsluft, våd basis
 qmad
 kg/h eller kg/s
 Massestrøm af indsugningsluft, tør basis
 qmdw
 kg/h eller kg/s
 Massestrøm af fortyndingsluft, våd basis
 qmdew
 kg/h eller kg/s
 Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis
 qmdew, i
 kg/s
 Øjeblikkelig CVS-massestrømsmasse, våd basis
 qmedf
 kg/h eller kg/s
 Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis
 qmew
 kg/h eller kg/s
 Massestrøm af udstødningsgas, våd basis
 qmf
 kg/h eller kg/s
 Massestrøm af brændstof
 qmp
 kg/h eller kg/s
 Partikelmassestrøm
 qvs
 dm3/min
 Prøvestrømshastighed til analysator
 qvt
 cm3/min
 Sporgassens strømningshastighed
 Ω
 —
 Bessel-konstant
 Qs
 m3/s
 PDP/CFV-CVS-volumenhastighed
 QSSV
 m3/s
 SSV-CVS-volumenhastighed
 ra
 —
 Forhold mellem tværsnitsareal af isokinetisk sonde og udstødningsrør
 rd
 —
 Fortyndingsforhold
 rD
 —
 Diameterforholdet mellem SSV-CVS
 rp
 —
 Trykforholdet mellem SSV-CVS
 rs
 —
 Prøvetagningskoefficient
 Rf
 —
 FID-responsfaktor
 ρ
 kg/m3
 Massefylde
 S
 kW
 Indstilling af dynamometer
 S i
 m-
 1
 Øjeblikkelig røgværdi
 Sλ
 —
 λ-forskydningsfaktor
 T
 K
 Absolut temperatur
 Ta
 K
 Absolut temperatur af indsugningsluft
 t
 s
 Måletid
 te
 s
 Elektrisk responstid
 tf
 s
 Filterresponstid for Bessel-funktion
 tp
 s
 Fysisk responstid
 Δt
 s
 Tidsrum mellem på hinanden følgende røgbestemmelser (= l/prøveudtagningshastighed)
 Δti
 s
 Tidsinterval for øjeblikkelig CVS-strøm
 τ
 %
 Røgtransmissionsfaktor
 u
 —
 Forholdet mellem udstødningskomponentens og udstødningsgassens


text:
massefylde
 V0
 m3/rev
 PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning
 Vs
 l
 Analyseenhedens systemvolumen
 W
 —
 Wobbe-indeks
 Wact
 kWh
 Faktisk arbejde udført under ETC-prøvecyklus
 Wref
 kWh
 Referencearbejde udført under ETC-prøvecyklus
 Wf
 —
 Vægtningsfaktor
 Wfe
 —
 Effektiv vægtningsfaktor
 X0
 m3/rev
 Kalibreringskurve for volumenhastighed i PDP-system
 Yi
 m-
 1
 1 s Bessel-gennemsnit røgværdi
 2.2.2.
 Symboler for kemiske komponenter
 CH4
 Methan
 C2H6
 Ethan
 C2H5OH
 Ethanol
 C3H8
 Propan
 CO
 Carbonmonoxid
 DOP
 Dioctylphtalat
 CO2
 Carbondioxid
 HC
 Carbonhydrider
 NMHC
 Ikke-methan carbonhydrider
 NOx
 Nitrogenoxider
 NO
 Nitrogenmonoxid
 NO2
 Nitrogendioxid
 PT
 Partikler
 2.2.3.
 Forkortelser
 CFV
 Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)
 CLD
 Kemiluminescensdetektor
 ELR
 Europæisk belastningsresponstest
 ESC
 Europæisk stationær cyklus
 ETC
 Europæisk transient cyklus
 FID
 Flammeiondetektor
 GC
 Gaskromatograf
 HCLD
 Opvarmet kemiluminescensdetektor
 HFID
 Opvarmet flammeiondetektor
 LPG
 Autogas
 NDIR
 Ikke-dispersiv infrarødanalysator
 NG
 Naturgas
 NMC
 Non-Methan Cutter
 2.2.4.
 Symboler for brændstofsammensætning
 wALF
 brændstoffets hydrogenindhold ( % masse)
 wBET
 brændstoffets carbonindhold ( % masse)
 wGAM
 brændstoffets svovlindhold ( % masse)
 wDEL
 brændstoffets nitrogenindhold ( % masse)
 wEPS
 brændstoffets oxygenindhold ( % masse)
 α
 molforhold for hydrogen (H/C)
 β
 molforhold for carbon (C/C)
 γ
 molforhold for svovl (S/C)
 δ
 molforhold for nitrogen (N/C)
 ε
 molforhold for oxygen (O/C)
 for et brændstof Cβ Hα Oε Nδ Sγ
 β = 1 for carbonbaseret brændstof, = 0 for hydrogenbrændstoffer
 2.2.5.
 Normer, som der henvises til i dette regulativ
 ISO 15031-1
 ISO 15031-1: 2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 1: General information.
 ISO 15031-2
 ISO/PRF TR 15031-2: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 2: Terms, definitions, abbreviations and acronyms.
 ISO 15031-3
 ISO 15031-3: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use.
 SAE J1939-13
 SAE J1939-13: Off-Board Diagnostic Connector.
 ISO 15031-4
 ISO DIS 15031-4.3: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 4: External test equipment.
 SAE J1939-73
 SAE J1939-73: Application Layer — Diagnostics.
 ISO 15031-5
 ISO DIS 15031-5.4: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 5: Emissions-related diagnostic services.
 ISO 15031-6
 ISO DIS 15031-6.4: 2004 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 6: Diagnostic trouble code definitions.
 SAE J2012
 SAE J2012: Diagnostic Trouble Code Definitions Equivalent to ISO/DIS 15031-6, April 30, 2002.
 ISO 15031-7
 ISO 15031-7: 2001 Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions related diagnostics — Part 7: Data link security.
 SAE J2186
 SAE J2186: E/E Data Link Security, dated October 1996.
 ISO 15765-4
 ISO 15765-4: 2001 Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems.
 SAE J1939
 SAE J1939: Recommended Practice for a Serial Control and Communications Vehicle Network.
 ISO 16185
 ISO 16185: 2000 Road vehicles — engine family for homologation.
 ISO 2575
 ISO 2575: 2000 Road vehicles — Symbols for controls, indicators and tell-tales.
 ISO 16183
 ISO 16183: 2002 Heavy duty engines — Measurement


text:
of gaseous emissions from raw exhaust gas and of particulate emissions using partial flow dilution systems under transient test conditions.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om godkendelse af en motortype eller motorfamilie som separat teknisk enhed
 3.1.1.
 Ansøgning om godkendelse af en motortype eller motorfamilie, hvad angår forskrifterne i tabel B, punkt 1.1, skal indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.
 Hvis ansøgningen vedrører en motor, som er forsynet med et egendiagnosesystem (OBD), skal forskrifterne i punkt 3.4 være opfyldt.
 3.1.2.
 Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:
 3.1.2.1.
 En beskrivelse af motortypen eller, i givet fald, af motorfamilien, med angivelse af alle de i bilag I til dette regulativ anførte oplysninger.
 3.1.3.
 En motor, som er i overensstemmelse med »motortype«- eller »stammotor«-specifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 beskrevne prøvninger.
 3.2. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype, hvad angår dennes motor
 3.2.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår forskrifterne for dennes motor eller motorfamilie, der er anført i tabel B, punkt 1.1, samt montering af motoren skal indgives af køretøjets fabrikant eller af en godkendt repræsentant.
 Hvis ansøgningen vedrører en motor, som er forsynet med et egendiagnosesystem (OBD), skal forskrifterne i punkt 3.4 være opfyldt.
 3.2.2.
 Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:
 3.2.2.1.
 En beskrivelse af køretøjstypen, motorrelaterede køretøjsdele samt motortype eller motorfamilie, hvis dette er relevant, med angivelse af alle oplysninger anført i bilag 1 til dette regulativ.
 3.2.3.
 Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den fejlindikator (MI), hvormed OBD-systemet informerer føreren af køretøjet om en fejl.
 Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den indikator og advarselsmodus, hvormed føreren af køretøjet informeres om mangel på et påkrævet reagens.
 3.2.4.
 Et køretøj, som er i overensstemmelse med »køretøjstype«-specifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 5 og 6 beskrevne godkendelsesprøvninger.
 3.3. Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor
 3.3.1.
 Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til montering af en godkendt motor i køretøjet indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.
 3.3.2.
 Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:
 3.3.2.1.
 en beskrivelse af køretøjstypen og af motorrelaterede køretøjsdele med angivelse af alle oplysninger anført i bilag 1 til dette direktiv, for så vidt de er relevante, og en kopi af oplysningsskemaet for typegodkendelsesattesten (bilag 2A) for den motor eller motorfamilie, som er monteret i køretøjstypen, som separat enhed.
 3.3.3.
 Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den fejlindikator (MI), hvormed OBD-systemet informerer føreren af køretøjet om en fejl.
 Fabrikanten skal levere en beskrivelse af den indikator og advarselsmodus, hvormed føreren af køretøjet informeres om mangel på et påkrævet reagens.
 3.3.4.
 Et køretøj, som er i overensstemmelse med køretøjstypespecifikationerne i bilag 1, stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 6 beskrevne godkendelsesprøvninger.
 3.4. Egendiagnosesystemer (OBD)
 3.4.1.
 Ansøgningen om godkendelse


text:
af et køretøj eller en motor (motorfamilie) udstyret med egendiagnosesystem (OBD) ledsages af de påkrævede oplysninger jf. punkt 9 i tillæg 1 til bilag I (beskrivelse af (stam)motoren) og/eller punkt 6 i tillæg 3 til bilag I (beskrivelse af en motortype inden for motorfamilien) samt af følgende dokumenter:
 3.4.1.1.
 Detaljerede skriftlige oplysninger med fuld beskrivelse af OBD-systemets funktionsdata, herunder samtlige relevante dele af motorens emissionsbegrænsningssystem, dvs. følere, aktuatorer og komponenter overvåget af OBD-systemet.
 3.4.1.2.
 I givet fald en erklæring fra fabrikanten om de parametre, som anvendes som grundlag for overvågning af væsentlige funktionsfejl, og desuden:
 3.4.1.2.1.
 For den tekniske tjeneste skal fabrikanten forelægge en beskrivelse af potentielle fejl i emissionsbegrænsningssystemet, som har indvirkning på emissionerne. Disse oplysninger skal drøftes og aftales mellem den tekniske tjeneste og køretøjsfabrikanten.
 3.4.1.3.
 I givet fald en beskrivelse af kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed (EECU) og eventuelle andre styreenheder for drivaggregater eller motor, når de udvekslede oplysninger er relevante for emissionsbegrænsningssystemets drift.
 3.4.1.4.
 I givet fald kopier af andre godkendelser sammen med data, der er relevante for udvidelse af godkendelser.
 3.4.1.5.
 Eventuelt nærmere oplysninger om motorfamilien som angivet i punkt 7 til dette regulativ.
 3.4.1.6.
 Fabrikantens beskrivelse af de forholdsregler, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af EECU eller et andet parameter vedrørende grænsefladen jf. punkt 3.4.1.3.
 4. GODKENDELSE
 4.1. Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse
 Brændstofuafhængig godkendelse meddeles under følgende forudsætninger.
 4.1.1.
 Hvis der som brændstof anvendes diesel eller ethanol, skal stammotoren opfylde forskrifterne i dette regulativ vedrørende det i bilag 5 angivne referencebrændstof.
 4.1.2.
 For naturgas skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For naturgas er der sædvanligvis to typer brændstof med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks og λ-forskydningsfaktor (Sλ). Formler til beregning af Wobbe-indeks og Sλ er givet i punkt 2.1. Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) regnes for at være H-gasser, medens naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) regnes for at være L-gasser. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ.
 Stammotoren skal opfylde forskrifterne i dette regulativ vedrørende referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to tester. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før prøvning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.
 4.1.2.1.
 På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.
 4.1.3.
 For motorer, som drives af naturgas og er selvtilpassende dels inden


text:
for H-gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en omskifter, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for hvert område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før prøvning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.
 4.1.3.1.
 På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.
 4.1.4.
 For naturgasdrevne motorer bestemmes for hvert forurenende stof emissionsforholdet »r« som følger:
 eller
 og
 4.1.5.
 For LPG skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstof A og B som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.
 4.1.5.1.
 For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:
 4.2. Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse
 Brændstofbegrænset godkendelse er underkastet følgende forskrifter.
 4.2.1.
 Godkendelse hvad angår emissionen fra udstødningen af en motor, som kører på naturgas og er indstillet til at køre på gas i enten H-området eller L-området
 Stammotoren afprøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for det pågældende område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 4A.
 4.2.1.1.
 På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.
 4.2.1.2.
 For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:
 eller
 og
 4.2.1.3.
 Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11), som angiver, hvilket gasområde motoren er godkendt


text:
til.
 4.2.2.
 Godkendelse, hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på naturgas eller LPG og er indstillet til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning:
 4.2.2.1.
 Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstofferne GR og G25 for naturgas hhv. referencebrændstofferne A og B for LPG som foreskrevet i bilag 5. Mellem prøvningerne er finindstilling af brændstofsystemet tilladt. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt.
 4.2.2.2.
 Hvis fabrikanten ønsker det, kan motoren afprøves på enten referencebrændstofferne GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23, i hvilket tilfælde godkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-området eller L-området.
 4.2.2.3.
 Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (jf. punkt 4.11), som angiver, hvilken gassammensætning motoren er kalibreret til.
 Godkendelse af naturgasdrevne motorer (NG-Motorer)
 Punkt 4.1: Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse
 Antal prøvninger
 Beregning af »r«
 Punkt 4.2: Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse
 Antal prøvninger
 Beregning af »r«
 Se punkt 4.1.2. Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning
 GR (1) og G25 (2)
 på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på yderligere et brændstof af handelskvalitet (brændstof 3), hvis Sλ = 0,89-1,19
 2
 (maks. 3)
 og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof
 samt
 Se punkt 4.1.3. Naturgasmotor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter
 GR (1) og G23 (3) for H
 samt
 G25 (2) og G23 (3) for L
 på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i stedet for G23, hvis Sλ = 0,89-1,19
 2 for H-gasområdet og
 2 for L-gasområdet
 ved respektive omskifterpositioner
 4
 samt
 Se punkt 4.2.1. Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på H-gas eller L-gas
 GR (1) og G23 (3) for H eller
 G25 (2) og G23 (3) for L
 på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et brændstof af handelskvalitet (3) i stedet for G23, hvis Sλ = 0,89-1,19
 2 for H-gasområdet
 eller
 2 for L-gasområdet
 2
 for H-området
 eller
 for L-området
 Se punkt 4.2.2. Naturgasmotor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning
 GR (1) og G25 (2),
 mellem testene er finjustering tilladt
 på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på
 GR (1) og G23 (3) for H eller
 G25 (2) og G23 (3) for L
 2
 eller
 2 for H-gasområdet
 eller
 2 for L-gasområdet
 2
 brændstof 2 (G25) =
 brændstof 1 (GR) =
 brændstof 3 (brændstof af handelskvalitet) =
 brændstof 3 (G23 eller brændstof af handelskvalitet) =
 Godkendelse af autogasdrevne motorer (LPG-Motorer)
 Punkt 4.1: Meddelelse af brændstofuafhængig godkendelse
 Antal prøvninger
 Beregning af »r«
 Punkt 4.2: Meddelelse af brændstofbegrænset godkendelse
 Antal prøvninger
 Beregning af »r«
 Se punkt 4.1.5.
 LPG-motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning
 brændstof A og brændstof B
 2
 Se punkt 4.2.2.
 LPG-motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning
 brændstof A og brændstof B,
 mellem testene er finjustering tilladt
 2
 4.3. Godkendelse af et medlem af en motorfamilie hvad angår emissioner fra udstødningen
 4.3.1.
 Bortset fra i det punkt


text:
4.3.2 omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt 4.2.2 beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt 4.1 eller 4.2), som stammotoren er godkendt til.
 4.3.2.
 Sekundær testmotor
 Såfremt den tekniske tjeneste finder, at den indgivne ansøgning om typegodkendelse af en motor eller af et køretøj hvad angår motoren med hensyn til den valgte stammotor ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i bilag 1, tillæg 2, kan den tekniske tjeneste vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor.
 4.4.
 Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 05, svarende til ændringsserie 05) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En aftalepart må ikke tildele en anden motortype eller køretøjstype det samme nummer.
 4.5.
 De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om meddelelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en motortype eller køretøjstype eller fuldstændigt produktionsophør af en motortype eller køretøjstype i henhold til dette regulativ ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A eller 2B til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives.
 4.6.
 På motorer, der er i overensstemmelse med en motortype godkendt i henhold til dette regulativ, eller på køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype godkendt i henhold til dette regulativ, skal der skal på et synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende:
 4.6.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (8);
 4.6.2.
 nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.6.1.
 4.6.3.
 Godkendelsesmærket skal efter bogstavet »R« indeholde endnu et bogstav, der angiver, for hvilke emissionstrin (emissionsgrænser, ODB) godkendelsen er udstedt, i overensstemmelse med nedenstående tabel:
 Bogstav
 Række (9)
 OBD etape I (10)
 OBD etape II
 Holdbarhed og efter ibrugtagning
 NOx-begrænsning
 (11)
 B
 B1(2005)
 JA
 —
 JA
 —
 C
 B1(2005)
 JA
 —
 JA
 JA
 D
 B2(2008)
 JA
 —
 JA
 —
 E
 B2(2008)
 JA
 —
 JA
 JA
 F
 B2(2008)
 —
 JA
 JA
 —
 G
 B2(2008)
 —
 JA
 JA
 JA
 H
 C
 JA
 —
 JA
 —
 I
 C
 JA
 —
 JA
 JA
 J
 C
 —
 JA
 JA
 —
 K
 C
 —
 JA
 JA
 JA
 4.6.3.1.
 For naturgasdrevne motorer skal der på godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten være angivet et symbol, der angiver, for hvilken type gas, godkendelsen er udstedt. Der mærkes på følgende måde:
 4.6.3.1.1.
 »H« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området;
 4.6.3.1.2.
 »L« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området;
 4.6.3.1.3.
 »HL« for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området;
 4.6.3.1.4.
 »Ht« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt


text:
gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem;
 4.6.3.1.5.
 »Lt« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem;
 4.6.3.1.6.
 »HLt« for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem.
 4.7.
 Hvis køretøjet eller motoren er i overensstemmelse med en type, der i henhold til et eller flere regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet eller motoren i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.6.1. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene, samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er foreskrevet i afsnit 4.6.1.
 4.8.
 Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.
 4.9.
 I bilag 3 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkernes udformning.
 4.10.
 En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal foruden godkendelsesmærket være forsynet med:
 4.10.1.
 motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke
 4.10.2.
 fabrikantens handelsbeskrivelse.
 4.11.
 Mærkater
 For NG- og LPG-drevne motorer med brændstofbegrænset typegodkendelse finder følgende mærker anvendelse:
 4.11.1.
 Indhold
 Der skal gives følgende oplysninger:
 I det i punkt 4.2.1.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET«. I givet fald erstattes »H« af »L«.
 I det i punkt 4.2.2.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være hhv. »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION...« og »MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION ...«. Alle oplysninger i den pågældende tabel(ler) i bilag 5 skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant.
 Bogstaverne og tallene skal være mindst 4 mm høje.
 Bemærk
 :
 Hvis pladsmangel forhindrer en sådan mærkning, kan der anvendes en forenklet kode. I så tilfælde skal forklarende noter indeholdende samtlige ovennævnte oplysninger være lettilgængelige for den person, der fylder brændstoftanken eller vedligeholder eller reparerer motoren og dens tilbehør, samt for de berørte myndigheder. Placeringen og indholdet af disse forklarende noter fastlægges ved aftale mellem fabrikanten og den godkendende myndighed.
 4.11.2.
 Egenskaber
 Mærkaterne skal være holdbare i hele motorens levetid. De skal være let læselige, og bogstaver og tal skal være uudslettelige. Deres fastgørelse skal være holdbar i hele motorens levetid, og de må ikke kunne fjernes uden at de ødelægges eller gøres ulæselige.
 4.11.3.
 Placering
 Mærkaterne skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens levetid. Endvidere skal sådanne mærkater være anbragt således, at de er let læselige for en gennemsnitsbruger, efter at motoren er blevet forsynet med alt motorudstyr nødvendigt for motorens funktion.
 4.12.
 Ved ansøgning


text:
om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dennes motor, skal de i punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.
 4.13.
 Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor skal de i punkt 4.11 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.
 5. FORSKRIFTER OG PRØVNINGER
 5.1. Generelt
 5.1.1.
 Emissionsbegrænsende udstyr
 5.1.1.1.
 Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende gasser og partikler fra dieselmotorer og på emissionen af forurenende gasser fra gasmotorer, skal være udformet, konstrueret, samlet og anbragt på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ.
 5.1.2.
 Brug af en manipulationsstrategi er forbudt.
 5.1.2.1.
 Brug af en motor med flere indstillingsmuligheder er forbudt, indtil der i dette direktiv er fastlagt hensigtsmæssige og klare bestemmelser for sådanne motorer.
 5.1.3.
 Emissionsbegrænsningsstrategi
 5.1.3.1.
 Alle konstruktionsfaktorer og elementer i emissionsbegrænsningsstrategien (ECS), der kan have indflydelse på emissionen af forurenende gasser og partikler fra dieselmotorer og på emissionen af forurenende gasser fra gasmotorer, skal være udformet, konstrueret, samlet og monteret på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. ECS består af den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) og sædvanligvis én eller flere understøttende emissionsbegrænsningsstrategier (AECS).
 5.1.4.
 Krav til den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi
 5.1.4.1.
 Den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) skal være konstrueret således, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. Normale driftsforhold er ikke begrænset til de driftsforhold, som er angivet i punkt 5.1.5.4.
 5.1.5.
 Krav til den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi
 5.1.5.1.
 En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) kan installeres på en motor eller i et køretøj, forudsat at AECS:
 a)
 kun fungerer under andre betingelser, end dem, der er anført i punkt 5.1.5.4 for så vidt angår de formål, der er defineres i punkt 5.1.5.5, eller
 b)
 kun undtagelsesvis aktiveres under de driftsforhold, som er angivet i punkt 5.1.5.4 til de i punkt 5.1.5.6 definerede formål, og ikke længere end disse formål kræver.
 5.1.5.2.
 En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS), der fungerer under de under punkt 5.1.5.4 anførte betingelser, og som medfører brug af en ændret eller modificeret emissionsbegrænsningsstrategi end normalt anvendt under den relevante testprocedure, kan tillades, hvis, under opfyldelse af kravene i punkt 5.1.7, det fuldt ud påvises, at foranstaltningen ikke mindsker effektiviteten af det emissionsbegrænsende udstyr. I samtlige andre tilfælde vil en sådan strategi blive betragtet som en manipulationsstrategi.
 5.1.5.3.
 En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS), som aktiveres under andre driftsbetingelser end de i punkt 5.1.5.4 angivne, kan tillades, hvis, under opfyldelse af kravene i punkt 5.1.7, det fuldt ud påvises, at foranstaltningen er den mindst mulige nødvendige strategi med henblik på opfyldelse af de i punkt 5.1.5.6 angivne formål for så vidt angår miljøbeskyttelse og andre tekniske aspekter I samtlige andre tilfælde vil en sådan strategi blive betragtet som en manipulationsstrategi.
 5.1.5.4.
 Som fastlagt i punkt 5.1.5.1 gælder følgende anvendelsesbetingelser under stationære eller transiente mortordriftsforhold:
 a)
 en højde på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa)
 b)
 en omgivende temperatur inden for intervallet 275-303 K (2-30 oC) (12)
 (13) og
 c)
 kølervæsketemperatur inden for intervallet


text:
343-373 K (70-100 oC).
 5.1.5.5.
 En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) kan installeres på en motor eller i et køretøj, forudsat at den pågældende AECS er omfattet af den relevante godkendelsesprøvning og aktiveres i overensstemmelse med punkt 5.1.5.6.
 5.1.5.6.
 AECS aktiveres:
 a)
 kun af signaler fra selve køretøjet med henblik på at beskytte motorsystemet (herunder lufthåndteringsaggregatet) og/eller køretøjet mod skader, eller
 b)
 med henblik på f.eks. operationel sikkerhed, programmeret standardindstillingsmodi og nøddriftsstrategier eller
 c)
 med henblik på forebyggelse af overdrevne emissioner og i forbindelse med koldstart eller opvarmning af motoren, eller
 d)
 hvis den anvendes til at slække på kontrollen med ét forurenende stof under specifikke omgivende betingelser eller driftsbetingelser for at sikre, at alle andre forurenende stoffer fortsat overholder de grænseværdier, som gælder for den pågældende motor. Overordnet kompenserer en sådan AECS-strategi for naturligt forekommende fænomener på en måde, som sikrer en acceptabel kontrol med alle emissionsbestanddele.
 5.1.6.
 Krav til momentbegrænsere
 5.1.6.1.
 Momentbegrænsere tillades, såfremt disse overholder kravene i punkt 5.1.6.2 eller 5.5.5. I samtlige andre tilfælde vil en momentbegrænser blive betragtet som en manipulationsstrategi.
 5.1.6.2.
 Der kan installeres en momentbegrænser på en motor eller i et køretøj, forudsat at:
 a)
 momentbegrænseren kun aktiveres af signaler fra selve køretøjet med henblik på at beskytte drivaggregatet eller køretøjskonstruktionen mod skader og/eller med henblik på sikkerhed eller aktivering af kraftudtaget, når køretøjet holder stille eller som led i foranstaltninger, der skal sikre, at deNOx-systemet fungerer korrekt, og
 b)
 momentbegrænseren kun aktiveres midlertidigt, og
 c)
 momentbegrænseren ikke griber ind i emissionsbegrænsningsstrategien (ECS), og
 d)
 momentet i forbindelse med beskyttelse af kraftudtaget eller drivaggregatet begrænses til en konstant værdi, uafhængigt af motorhastigheden, uden at drejningsmomentet ved fuld belastning overstiges, og
 e)
 momentbegrænseren aktiveres på samme måde for at begrænse ydelsen i et køretøj for at tilskynde føreren til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at NOx-begrænsningsforanstaltningerne fungerer korrekt i motorsystemet.
 5.1.7.
 Specielle krav til elektronisk emissionsbegrænsende udstyr
 5.1.7.1.
 Dokumentationskrav
 Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der giver adgang til alle elementer vedrørende konstruktion og emissionbegrænsningsstrategi (ECS), motorsystemets momentbegrænser og de metoder, med hvilke output-variablerne kontrolleres, hvad enten denne kontrol er direkte eller indirekte. Dokumentationen skal foreligge i to dele:
 a)
 Den formelle dokumentationspakke, der skal indleveres til den tekniske tjeneste samtidig med indgivelse af ansøgningen om godkendelse, skal indeholde en komplet beskrivelse af ECS og, hvis dette er relevant, momentbegrænseren. Denne dokumentation kan være kortfattet, forudsat at der fremlægges bevis for, at enhver form for output tilladt af en matrix inden for de individuelle inputenheders område er identificeret. Disse oplysninger skal indgå som bilag til den i bilagets punkt 3 krævede dokumentation.
 b)
 Yderligere materiale, der viser de parametre, som ændres af en eventuel understøttende emissionsbegrænsningsstrategi, (AECS) samt beskriver grænseforholdene, under hvilke AECS'en aktiveres. De yderligere oplysninger skal omfatte en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. De skal også omfatte en beskrivelse af den momentbegrænser, der er beskrevet i punkt 5.5.5 i dette regulativ.
 Det yderligere materiale skal også indeholde en begrundelse for brugen af enhver form for


text:
understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) samt indeholde yderligere materiale og prøvningsdata, der påviser virkningen på udstødningen af enhver form for AECS, der installeres på motoren eller i køretøjet. Begrundelsen for at anvende en AECS kan være funderet på testdata og/eller en grundig teknisk analyse.
 Dette yderligere materiale skal forblive strengt fortroligt og stilles efter anmodning til rådighed for den godkendende myndighed. Den godkendende myndighed fortroligholder dette materiale.
 5.1.8.
 Særlige forskrifter vedrørende godkendelse af motorer jf. række A i tabellerne i punkt 5.2.1. (motorer, som normalt ikke underkastes ETC-test).
 5.1.8.1.
 For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en manipulationsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2, kan godkendelsesmyndigheden og/eller den tekniske tjeneste anmode om en yderligere NOx-prøve inden for rammerne af ETC-testen, som kan udføres i sammenhæng med enten godkendelsesprøvningen eller overensstemmelsesprøvningen.
 5.1.8.2.
 For at kontrollere, om en strategi eller foranstaltning skal betragtes som en manipulationsstrategi i henhold til definitionerne i punkt 2, bør en yderligere margin på 10 % i forhold til den fastsatte NOx-grænseværdi accepteres.
 5.1.9.
 Bestemmelser vedrørende det elektroniske systems sikkerhed
 5.1.9.1.
 Køretøjer med emissionsbegrænsningsenhed skal være således indrettet, at de hindrer ændringer bortset fra de af producenten tilladte. Producenten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligeholdelse, eftermontering af dele eller reparation af køretøjet. Der må ikke kunne manipuleres med omprogrammerbare edb-koder eller driftsparametre, som skal være mindst lige så godt beskyttet som anført i ISO DIS 15031-7 (SAE J2186). Det forudsættes, at dataudvekslingen finder sted ved hjælp af de protokoller og datastik, der er foreskrevet i punkt 6 i bilag 9A til dette regulativ. Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer.
 5.1.9.2.
 Computerkodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af specialværktøj og -procedurer (f. eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger).
 5.1.9.3.
 Fabrikanterne skal træffe tilstrækkelige forholdsregler til beskyttelse mod manipulering af indstillingen af den maksimale brændstoftilførsel, efter køretøjets ibrugtagning.
 5.1.9.4.
 Fabrikanterne kan anmode den godkendende myndighed om undtagelse fra et af disse krav for køretøjer, for hvilke sådan beskyttelse kan formodes ikke at være nødvendig. For indrømmelse af en sådan undtagelse tager den godkendende myndighed følgende andre kriterier i betragtning, dog ikke udelukkende: om der er højtydende chips til rådighed, om køretøjet har en høj maksimalydelse og det forventede salgstal for køretøjet.
 5.1.9.5.
 Producenter, der anvender systemer med programmerbare edb-koder (f. eks. elektrisk sletbart programmerbart læselager, EEPROM) skal søge at forhindre uvedkommende i at ændre programmeringen. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra sikring og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten. Myndigheden kan godkende alternative metoder, der sikrer en tilsvarende beskyttelse mod ændringer.
 5.2. Forskrifter vedrørende emission af forurenende gasser, partikler og røg
 For typegodkendelsesprøvning til enten række B1 eller B2 eller række C i tabellerne i punkt 5.2.1 bestemmes emissionerne ved ESC-, ELR- og ETC-testene.
 For gasmotorer bestemmes emissionen af forurenende gasser i ETC-testen.
 Prøvningsmetoder for ESC-


text:
og ELR-test er beskrevet i bilag 4A, tillæg 1, mens prøvningsmetode for ETC-test er beskrevet i bilag 4A, tillæg 2 og 3.
 Emissionerne af forurenende gasser og partikler samt røg fra den motor, der indleveres til prøvning, måles, hvis det er relevant, ved de metoder, der er beskrevet i bilag 4A, tillæg 4. I bilag 4A, tillæg 7, beskrives de anbefalede analysesystemer for forurenende gasser, de anbefalede partikelprøvetagningssystemer og det anbefalede røgmålingssystem.
 Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den tekniske tjeneste, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i de pågældende prøvecyklusser. Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af 7 par (eller flere) stikprøver af det betragtede system og et af referencesystemerne i dette regulativ. For så vidt angår partikelemission, anerkendes kun et fuldstrømsfortyndingssystem eller et delstrømsfortyndingssystem, der opfylder kravene i ISO 16183, som ækvivalente referencesystemer Med »resultater« menes de specifikke emissionsværdier målt under prøvecyklussen. Korrelationsundersøgelsen, der udføres på samme laboratorium og prøvningscelle og på samme motor, bør fortrinsvis finde sted sideløbende. Ækvivalensen af stikprøveparrenes gennemsnit bestemmes ved hjælp af den i tillæg 4 til dette regulativ beskrevne F-test- og t-teststatistik, som er registreret under disse laboratorie-, prøvningscelle- og motordriftsforhold. Afvigende resultater (outliers) skal bestemmes i overensstemmelse med ISO 5725 og elimineres fra databasen. Med henblik på indførelse af et nyt system i regulativet baseres vurderingen af dets ækvivalens på beregninger af repeterbarhed som beskrevet i ISO 5725.
 5.2.1.
 Grænseværdier
 Den specifikke masse af carbonmonoxid, af de samlede carbonhydrider, af nitrogenoxider og af partikler som bestemt ved ESC-testen samt af udstødningens opacitet som bestemt ved ELR-testen må ikke overstige værdierne i tabel I.
 Den specifikke masse af carbonmonoxid, af ikke-methan carbonhydrider, af nitrogenoxider og af partikler som bestemt ved ETC-testen må ikke overstige værdierne i tabel 2.
 Tabel 1
 Grænseværdier — ESC- og ELR-tester
 Række
 Masse af carbonmonoxid
 (CO) g/kWh
 Masse af carbonhydrider
 (HC) g/kWh
 Masse af nitrogenoxider
 (NOx) g/kWh
 Masse af partikler
 (PT) g/kWh
 Røg
 m-
 1
 A (2000)
 2,1
 0,66
 5,0
 0,10//0,13 (14)
 0,8
 B1 (2005)
 1,5
 0,46
 3,5
 0,02
 0,5
 B2 (2008)
 1,5
 0,46
 2,0
 0,02
 0,5
 C (EEV)
 1,5
 0,25
 2,0
 0,02
 0,15
 Tabel 2
 Grænseværdier — ETC-tester
 Række
 Masse af carbonmonoxid
 (CO) g/kWh
 Masse af ikke-methan carbonhydrider
 (NMHC) g/kWh
 Masse af
 (CH4) (15)
 g/kWh
 Masse af nitrogenoxider
 (NOx) g/kWh
 Masse af partikler (PT)
 (PT) (16) g/kWh
 A (2000)
 5,45
 0,78
 1,6
 5,0
 0,16//0,21 (17)
 B1 (2005)
 4,0
 0,55
 1,1
 3,5
 0,03
 B2 (2008)
 4,0
 0,55
 1,1
 2,0
 0,03
 C (EEV)
 3,0
 0,40
 0,65
 2,0
 0,02
 5.2.2.
 Måling af carbonhydrider for diesel- og gasdrevne motorer
 5.2.2.1.
 En fabrikant kan vælge at måle den samlede masse af carbonhydrider (THC) i ETC-testen i stedet for at måle massen af ikke-methan carbonhydrider. I så tilfælde er grænsen for massen af carbonhydrider den samme som vist i tabel 2 for massen af ikke-methan carbonhydrider.
 5.2.3.
 Særlige krav til dieselmotorer
 5.2.3.1.
 Den specifikke masse af nitrogenoxider, målt på tilfældige kontrolpunkter i kontrolområdet af ESC-testen, må højst være 10 % over værdierne beregnet ved interpolation


text:
mellem de tilstødende testmodi (reference bilag 4A, tillæg 1, punkt 5.6.2 og 5.6.3).
 5.2.3.2.
 Røgtætheden ved den tilfældige testhastighed i ELR-prøven må højst være 20 % over højeste værdier ved de to tilstødende testhastigheder, dog højst 5 % over grænseværdien.
 5.3. Holdbarheds- og forringelsesfaktorer
 5.3.1.
 Fabrikanten skal godtgøre, at en motor med kompressionstænding eller gasmotor, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B1, B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, vil opfylde disse emissionsgrænseværdier ved en levetid på:
 5.3.1.1.
 100 000 km eller fem år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N1, M1 > 3,5 tons and M2
 5.3.1.2.
 200 000 km eller seks år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N2, N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, klasse I, klasse II og klasse A samt klasse B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons
 5.3.1.3.
 500 000 km eller syv år, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først, for motorer til montering i køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, klasse III og klasse B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons.
 5.3.2.
 I forbindelse med dette regulativ skal fabrikanten bestemme de forringelsesfaktorer, som skal anvendes til at påvise, at en motor- eller efterbehandlingssystemfamilies emission af forurenende gasser og partikler fortsat er i overensstemmelse med de gældende emissionsgrænseværdier, som er anført i dette bilags punkt 5.2.1, i den relevante holdbarhedsperiode, som er fastsat i punkt 5.3.1.
 5.3.3.
 Procedurerne for påvisning af en motor- eller efterbehandlingssystemfamilies overholdelse af de relevante emissionsgrænseværdier i den gældende holdbarhedsperiode er angivet i bilag 7 til dette regulativ.
 5.4. Egendiagnosesystemer (OBD)
 5.4.1.
 En motor med kompressionstænding, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B1 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, eller et køretøj, der drives af en sådan motor, skal være udstyret med et OBD-system, der over for føreren angiver tilstedeværelsen af en fejl, hvis OBD-grænseværdierne i række B3 eller C i tabellen i punkt 5.4.4 overskrides. OBD-systemet til emissionsbegrænsning skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 9A til dette regulativ.
 5.4.1.1.
 Hvis der er tale om efterbehandlingssystemer kan OBD-systemet overvåge for væsentlige funktionsfejl for enhver af følgende enheder:
 a)
 en katalysator, når denne er monteret som separat enhed, uanset om den er en del af et deNOx-system eller et diesel-partikelfilter
 b)
 et deNOx-system (hvis monteret)
 c)
 et diesel-partikelfilter (hvis monteret)
 d)
 et kombineret deNOx-/diesel-partikelfiltersystem.
 5.4.2.
 Fra den 1. oktober 2008 for så vidt angår nye godkendelser og fra den 1. oktober 2009 for så vidt angår alle godkendelser skal en motor med kompressionstænding eller en gasmotor, der er godkendt efter emissionsgrænseværdierne i række B2 eller C i tabellerne i punkt 5.2.1, eller et køretøj, der drives af en sådan motor, være udstyret med et OBD-system, der over for føreren angiver tilstedeværelsen af en fejl, hvis OBD-grænseværdierne i række B2 eller C i tabellen i


text:
punkt 5.4.4 overskrides. OBD-systemet til emissionsbegrænsning skal være i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 9A til dette regulativ.
 5.4.3.
 OBD-systemet skal desuden omfatte en grænseflade mellem motorens elektroniske styreenhed (EECU) og motorens eller køretøjets eventuelle øvrige elektriske eller elektroniske systemer, der afgiver signaler til eller modtager signaler fra EECU, og som har betydning for emissionskontrolsystemets korrekte funktion, som for eksempel grænsefladen mellem EECU og en elektronisk transmissionsstyreenhed.
 5.4.4.
 OBD-grænseværdierne fastsættes som følger:
 Række
 Motorer med kompressionstænding
 Masse af nitrogenoxider
 (NOx) g/kWh
 Masse af partikler
 (PT) g/kWh
 B1 (2005)
 7,0
 0,1
 B2 (2008)
 7,0
 0,1
 C (EEV)
 7,0
 0,1
 5.4.5.
 Der sikres ubegrænset og standardiseret adgang til OBD-systemet med henblik på prøvning, diagnose, vedligeholdelse og reparation i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i FN/ECE-regulativ nr. 83 og bestemmelserne om reservedele for at sikre forenelighed med OBD-systemer.
 5.4.6.
 Motorer fremstillet i mindre antal
 Som alternativ til de i dette punkt opstillede krav kan motorfabrikanter med en årlig produktion på verdensplan af en motortype, som tilhører en OBD-motorfamilie:
 a)
 på mindre end 500 enheder, opnå godkendelse på baggrund af kravene i nærværende regulativ, såfremt motoren kun overvåges for gennemgang i strømkredsene og efterbehandlingssystemet overvåges for væsentlige funktionsfejl
 b)
 på mindre end 50 enheder, opnå godkendelse på baggrund af kravene i nærværende regulativ, såfremt det fuldstændige emissionsbegrænsningssystem (dvs. motor- og efterbehandlingssystemet) kun overvåges for gennemgang i strømkredsene.
 Godkendelsesmyndigheden underretter de kontraherende parter om de nærmere omstændigheder i forbindelse med hver enkelt godkendelse, der udstedes i henhold til denne bestemmelse.
 5.5. Krav til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion
 5.5.1.
 Generelt
 5.5.1.1.
 Dette punkt gælder for alle motorsystemer med kompressionstænding, uanset hvilken teknologi, der anvendes til at overholde de i tabellerne i punkt 5.2.1 angivne emissionsgrænseværdier
 5.5.1.2.
 Anvendelsesdatoer
 Anvendelsesdatoerne skal være i overensstemmelse med punkt 13 i dette regulativ.
 5.5.1.3.
 Ethvert motorsystem, som er omfattet af dette punkt, skal udformes, konstrueres og monteres således, at det kan overholde disse krav i motorens levetid.
 5.5.1.4.
 Fabrikanten skal i bilag I angive oplysninger, som fuldt beskriver et af dette punkt omfattet motorsystems funktionelle egenskaber.
 5.5.1.5.
 I godkendelsesansøgningen skal fabrikanten, hvis motorsystemet kræver et reagens, specificere egenskaberne for alle reagenser, som forbruges af et eventuelt system til efterbehandling af udstødningen, f.eks. type og koncentrationer, driftstemperatursforhold, reference til internationale standarder osv.
 5.5.1.6.
 Med forbehold af kravene i punkt 5.1 skal den emissionsbegrænsende funktion i alle motorsystemer, som er omfattet af dette punkt, opretholdes under alle forhold, der regelmæssigt forekommer inden for de kontraherende parters område, herunder især lave omgivende temperaturer.
 5.5.1.7.
 Med hensyn til godkendelse skal fabrikanten for motorsystemer, der kræver et reagens, over for den tekniske tjeneste påvise, at en eventuel emission af ammoniak ikke i den gældende prøvecyklus overstiger en middelværdi på 25 ppm.
 5.5.1.8.
 For motorsystemer, der kræver et reagens, skal enhver reagensbeholder, der er monteret i et køretøj, omfatte et middel til udtagning af en prøve af beholderens væske. Udtagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger.
 5.5.2.
 Vedligeholdelseskrav
 5.5.2.1.
 Fabrikanten skal tilse, at alle ejere af nye, tunge køretøjer eller nye


text:
motorer til tunge køretøjer, modtager skriftlig vejledning, hvori det angives, at føreren, hvis køretøjets emissionsbegrænsende system ikke fungerer korrekt, via fejlindikatoren (MI) informeres om et problem, og at motoren som følge heraf fungerer med nedsat kraft.
 5.5.2.2.
 Vejledningen skal oplyse om krav til korrekt anvendelse og vedligeholdelse af køretøjet, herunder, hvis dette er relevant, anvendelse af reagenser.
 5.5.2.3.
 Vejledningen skal være affattet på et klart og ikke-teknisk sprog og foreligge på det sprog, som tales i det land, hvor et nyt tungt køretøj eller en ny motor til et tungt køretøj sælges eller indregistreres.
 5.5.2.4.
 Vejledningen skal indeholde en nærmere angivelse af, hvorvidt køretøjets fører skal genpåfylde reagenser mellem de normale serviceintervaller og det forventelige forbrug af reagenser for den pågældende type af nye tunge køretøjer.
 5.5.2.5.
 I vejledningen skal det angives, at anvendelsen og genpåfyldningen af et nødvendigt reagens med de korrekte specifikationer, hvis disse er angivet, er obligatorisk for at sikre, at køretøjet overholder den relevante typeattest, som er udstedt for køretøjet eller motortypen.
 5.5.2.6.
 Det skal i vejledningen angives, at det kan være strafbart at anvende et køretøj, som ikke forbruger et eventuelt reagens, hvis dette er nødvendigt for nedbringelse af forurenende emissioner, og at eventuelle favorable betingelser for køb eller drift af køretøjet, som er opnået i indregistreringslandet eller et andet land, hvor køretøjet anvendes, kan blive ugyldige.
 5.5.3.
 Motorsystemets NOx-begrænsning
 5.5.3.1.
 Fejlfunktion i motorsystemet med hensyn til NOx-emissionsbegrænsning (f.eks. som følge af mangel af ethvert påkrævet reagens, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR) bestemmes ved hjælp af overvågning af NOx-niveauet med følere placeret i udstødningsstrømmen.
 5.5.3.2.
 Ved enhver afvigelse i NOx-niveauet på mere end 1,5 g/kWh over den gældende grænseværdi, som angivet i punkt 5.2.1, skal føreren underrettes gennem aktivering af fejlindikatoren (MI), som omhandlet i punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ).
 5.5.3.3.
 Desuden skal en uslettelig fejlkode, der angiver årsagen til overskridelsen af NOx-niveauerne i punkt 5.5.3.2, lagres i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer.
 Årsagerne til for høj NOx-værdi skal mindst, og hvor det er relevant, identificeres i tilfælde af tom reagensbeholder, afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten, for dårlig reagenskvalitet, for lavt reagensforbrug, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR. I alle andre tilfælde har fabrikanten lov til at henvise til en uslettelig fejlkode »for høj NOx-værdi — grundlæggende årsag ukendt«.
 5.5.3.4.
 Hvis NOx-niveauet overskrider de OBD-grænseværdier, der er angivet i tabellen i punkt 5.4.4, skal en momentbegrænser nedsætte motorkraften i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5.5 på en sådan måde, at det tydeligt mærkes af køretøjets fører. Når momentbegrænseren er aktiveret, skal føreren fortsat gøres opmærksom herpå i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5.3.2, og en uslettelig fejlkode skal lagres i overensstemmelse med punkt 5.5.3.3.
 5.5.3.5
 Hvis der er tale om motorsystemer, der er baseret på anvendelse af EGR, og der ikke anvendes andet efterbehandlingssystem til NOx-emissionsbegrænsning, kan fabrikanten anvende en alternativ metode til opfyldelse af kravene i punkt 5.5.3.1 med hensyn til bestemmelse af NOx-niveauet. På tidspunktet for typegodkendelsen skal


text:
fabrikanten påvise, at den alternative metode med hensyn til tid og nøjagtighed af bestemmelsen af NOx-niveauet er lige så god som påkrævet i henhold til kravene i punkt 5.5.3.1, og at den udløser samme konsekvenser som omhandlet i punkt 5.5.3.2, 5.5.3.3 og 5.5.3.4.
 5.5.4.
 Reagenskontrol
 5.5.4.1.
 I køretøjer, der kræver anvendelse af et reagens for at opfylde kravene i dette punkt, skal føreren underrettes om reagensniveauet i køretøjets reagensbeholder via en mekanisk eller elektronisk indikator på køretøjets instrumentbræt. Denne skal omfatte en advarsel, når reagensniveauet falder til:
 a)
 under 10 % af beholderens kapacitet, eller en større procentdel efter fabrikantens valg eller
 b)
 under det niveau, der svarer til den mulige kørselsafstand på den af fabrikanten angivne reservebrændstofsmængde.
 Reagensindikatoren skal være placeret tæt på brændstofindikatoren.
 5.5.4.2.
 Føreren skal underrettes i overensstemmelse med kravene i punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ, hvis reagensbeholderen bliver tom.
 5.5.4.3.
 Så snart reagensbeholderen er tom, finder kravene i punkt 5.5.5 anvendelse ud over kravene i punkt 5.5.4.2.
 5.5.4.4.
 En fabrikant kan vælge at opfylde kravene i punkt 5.5.4.5 til 5.5.4.12 som et alternativ til at opfylde kravene i punkt 5.5.3.
 5.5.4.5.
 Motorsystemer skal omfatte en anordning, som kan afgøre, hvorvidt en væske med de egenskaber, som fabrikanten har oplyst, og som er opført i dette regulativs bilag 1, forefindes i køretøjet.
 5.5.4.6.
 Hvis væsken i reagensbeholderen ikke svarer til de mindstekrav, der er opgivet af fabrikanten og anført i bilag 1 til dette regulativ, finder de yderligere krav i punkt 5.5.4.12 anvendelse.
 5.5.4.7.
 Motorsystemer skal være forsynet med en anordning til at bestemme reagensforbruget og til at sikre ekstern adgang til forbrugsoplysninger.
 5.5.4.8.
 Det gennemsnitlige reagensforbrug og det for motorsystemet gennemsnitligt nødvendige reagensforbrug enten i løbet af den sidste komplette motordriftsperiode på 48 timer eller den periode, som kræves for at forbruge mindst 15 liter (afhængigt af, hvad der indtræder først), skal være tilgængeligt via standarddatastikkets serielle port, som omhandlet i punkt 6.8.3 i bilag 9A til dette regulativ.
 5.5.4.9.
 For at overvåge reagensforbruget skal som minimum følgende parametre i motoren overvåges:
 a)
 reagensniveauet i køretøjets beholder
 b)
 reagenstilførsel eller -indsprøjtning målt så tæt som teknisk muligt på det punkt, hvor reagenset indsprøjtes i et efterbehandlingssystem for udstødningen.
 5.5.4.10.
 Ved enhver afvigelse på mere end 50 % i det gennemsnitlige reagensforbrug og motorsystemets gennemsnitligt krævede forbrug i den i punkt 5.5.4.8 definerede periode finder kravene i punkt 5.5.4.12 anvendelse.
 5.5.4.11.
 Hvis reagensdoseringsaktiviteten afbrydes, finder kravene i punkt 5.5.4.12 anvendelse. Dette er dog ikke påkrævet, hvis sådan afbrydelse finder sted efter ordre fra motorens elektroniske styreenhed, fordi motorens driftsbetingelser er af en sådan art, at motorens emission ikke kræver reagensdosering, forudsat at fabrikanten klart har oplyst den godkendende myndighed om, hvornår sådanne driftsbetingelser finder anvendelse.
 5.5.4.12.
 Enhver fejl, der detekteres vedrørende punkt 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11 skal udløse samme konsekvenser i samme rækkefølge som omhandlet i punkt 5.5.3.2, 5.5.3.3 eller 5.5.3.4.
 5.5.5.
 Foranstaltninger til at bekæmpelse af ulovlige indgreb i efterbehandlingssystemer
 5.5.5.1.
 I ethvert motorsystem, der er omfattet af dette punkt, skal indgå en


text:
momentbegrænser, der underretter føreren om, at motorsystemet fungerer fejlagtigt, eller at køretøjet betjenes fejlagtigt, og derved tilskynder til hurtig udbedring af eventuelle fejl.
 5.5.5.2.
 Momentbegrænseren skal aktiveres, når køretøjet holder stille første gang efter indtrædelse af betingelserne i et af punkterne 5.5.3.4, 5.5.4.3, 5.5.4.6, 5.5.4.10 eller 5.5.4.11.
 5.5.5.3.
 Hvis momentbegrænseren går i funktion, må motorens drejningsmoment under ingen omstændigheder overskride en konstant værdi på:
 a)
 60 % af det maksimale motordrejningsmoment for køretøjer i klasse N3 >16 tons, M1 > 7,5 tons, M3/III og M3/B >7,5 tons (18) /
 b)
 75 % af det maksimale motordrejningsmoment for køretøjer i klasse N1, N2, N3 ≤ 16 tons, 3,5 < M1 ≤ 7,5 tons, M2, M3/I, M3/II, M3/A og M3/B ≤ 7,5 tons.
 5.5.5.4.
 Kravene til dokumentation og momentbegrænser er omhandlet i punkt 5.5.5.5 til 5.5.5.8.
 5.5.5.5.
 Detaljerede skriftlige oplysninger, der fuldt ud beskriver emissionsbegrænsningskontrolsystemets og momentbegrænserens funktionelle driftskarakteristika, skal angives i overensstemmelse med dokumentationskravene i punkt 5.1.7.1 (b). Navnlig skal fabrikanten give oplysninger om de algoritmer, som motorens elektroniske styreenhed anvender for at relatere NOx-koncentrationen til den specifikke NOx-emission (i g/kWh) under ETC-testen i overensstemmelse med punkt 5.5.6.5.
 5.5.5.6.
 Momentbegrænseren skal deaktiveres, når motoren kører i tomgang, hvis de forhold, der aktiverede den, ikke længere er til stede. Momentbegrænseren må ikke automatisk deaktiveres, uden at årsagen til dens aktivering er blevet udbedret.
 5.5.5.7.
 Det må ikke være muligt at deaktivere momentbegrænseren ved hjælp af en omskifter eller et vedligeholdelsesværktøj.
 5.5.5.8.
 Momentbegrænseren finder ikke anvendelse på motorer eller køretøjer til brug for de væbnede styrker, redningstjenester, brandvæsenet eller på ambulancer. Permanent deaktivering må kun foretages af motor- eller køretøjsfabrikanten, og en særlig motortype inden for motorfamilien skal have en særlig betegnelse, så den kan identificeres.
 5.5.6.
 Emissionsbegrænsningskontrolsystemets driftsbetingelser
 5.5.6.1.
 Emissionsbegrænsningskontrolsystemet skal fungere
 a)
 ved alle omgivende temperaturer mellem 266 K og 308 K (-7 oC og 35 oC)
 b)
 i alle højder under 1 600 m
 c)
 ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 oC).
 Dette punkt gælder ikke overvågningen af reagensniveauet i beholderen, der skal kunne finde sted under alle driftsforhold.
 5.5.6.2.
 Emissionsbegrænsningskontrolsystemet kan deaktiveres, når en nøddriftsstrategi er aktiv, og denne medfører en momentbegrænsning, der er større end de grænseværdier, der er anført i punkt 6.5.5.3 for den pågældende køretøjsklasse.
 5.5.6.3.
 Hvis en standardindstillingsmodus for emissionen er aktiv, skal emissionsbegrænsningskontrolsystemet forblive i drift og opfylde bestemmelserne i punkt 5.5.
 5.5.6.4.
 Hvis NOx-begrænsningsforanstaltningerne ikke fungerer korrekt, skal dette detekteres inden for fire OBD-prøvecyklusser, som omhandlet i definitionen i punkt 6.1 i tillæg 1 til bilag 9A til dette regulativ.
 5.5.6.5.
 Algoritmer anvendt af motorens elektroniske styreenhed til relatering af den faktiske NOx-koncentration til den specifikke NOx-emission (i g/kWh) under ETC-testen anses ikke for en manipulationsstrategi.
 5.5.6.6.
 Hvis en AECS, der er blevet godkendt af den godkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 5.1.5, bliver operationel, kan en stigning i NOx som følge af AECS'en anvendes på den passende NOx-værdi, som omhandlet i punkt 5.5.3.2. I alle sådanne tilfælde skal AECS'ens indflydelse på NOx-grænseværdien beskrives i overensstemmelse med punkt 5.5.5.5.
 5.5.7.
 Fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet


text:
5.5.7.1.
 Emissionsbegrænsningskontrolsystemet skal overvåges for elektriske fejl og for fjernelse eller deaktivering af enhver føler, der forhindrer, at det diagnosticerer en stigning i emissionen som krævet i punkt 5.5.3.2 og 5.5.3.4.
 Eksempler på følere, der påvirker diagnosticeringsevnen, er de følere, der direkte måler NOx-koncentrationen, følere for urea-kvaliteten samt følere, der anvendes til overvågning af reagensdoseringsaktivitet, reagensniveau, reagensforbrug eller recirkulationsforhold (EGR-hastighed) for udstødningen.
 5.5.7.2.
 Hvis en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet bekræftes, skal føreren straks gøres opmærksom på dette ved hjælp af et advarselssignal i overensstemmelse med punkt 3.6.5 i bilag 9A til dette regulativ.
 5.5.7.3.
 Momentbegrænseren skal aktiveres i overensstemmelse med punkt 5.5.5, hvis fejlen ikke afhjælpes inden for 50 motordriftstimer.
 Den ovenfor fastsatte periode nedsættes til 36 timer fra de datoer, der er fastlagt i punkt 13.2.3 og 13.3.3.
 5.5.7.4.
 Når emissionsbegræningskontrolsystemet har konstateret, at fejlen ikke længere eksisterer, kan den eller de fejlkoder, der er forbundet med fejlen, slettes i systemets hukommelse, undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i punkt 5.5.7.5, og momentbegrænseren kan, hvis dette er relevant, deaktiveres i overensstemmelse med punkt 5.5.5.6.
 En eller flere fejlkoder, der er forbundet med en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet, må ikke kunne slettes fra systemets hukommelse af noget scanningsværktøj.
 5.5.7.5.
 I tilfælde af fjernelse eller deaktivering af dele af emissionsbegrænsningskontrolsystemet i henhold til punkt 5.5.7.1 skal en uslettelig fejlkode lagres i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer.
 5.5.8.
 Påvisning af emissionsbegrænsningskontrolsystemets overensstemmelse
 5.5.8.1.
 Som led i ansøgningen om godkendelse, som omhandlet i punkt 3, skal fabrikanten påvise overensstemmelse med bestemmelserne i dette punkt gennem prøvninger i et motordynamometer i overensstemmelse med punkt 5.5.8.2 til 5.5.8.7.
 5.5.8.2.
 En motorfamilies eller en OBD-motorfamilies overensstemmelse med kravene i dette punkt kan demonstreres ved prøvning af emissionsbegrænsningskontrolsystemet i en af motorerne i motorfamilien (stammotoren), forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at emissionsbegrænsningskontrolsystemerne er tilsvarende inden for familien.
 Denne påvisning kan foretages ved at forelægge den typegodkendende myndighed sådanne oplysninger som algoritmer, funktionsanalyser osv.
 Stammotoren udvælges af fabrikanten med den typegodkendende myndigheds samtykke.
 5.5.8.3.
 Prøvningen af emissionsbegrænsningskontrolsystemet omfatter følgende tre faser:
 a)
 Udvælgelse:
 En fejlfunktion i NOx-begrænsningsforanstaltningerne eller en fejl i emissionsbegrænsingskontrolsystemet udvælges af myndigheden fra en liste over fejlfunktioner, som fabrikanten leverer.
 b)
 Kvalificering:
 Fejlfunktionens indflydelse valideres ved måling af NOx-niveauet gennem en ETC-test i en motorprøvebænk.
 c)
 Påvisning:
 Systemets reaktion (begrænsning af drejningsmomentet, advarselssignal osv.) påvises ved at lade motoren gennemkøre fire ODB-prøvecyklusser.
 5.5.8.3.1.
 Til udvælgelsesfasen forsyner fabrikanten den godkendende myndighed med en beskrivelse af de overvågningsstrategier, der er anvendt til at bestemme potentielle fejlfunktioner i en NOx-begrænsningsforanstaltning og potentielle fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet, der enten medfører aktivering af momentbegrænseren eller aktivering af advarselssignalet alene.
 Typiske eksempler på fejlfunktioner i denne liste er en tom reagensbeholder, fejlfunktion medførende afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten, for dårlig reagenskvalitet, fejlfunktion medførende for lavt reagensforbrug, fejlagtig EGR-flow eller deaktivering af EGR.
 Mindst to og højt tre fejlfunktioner i NOx-begrænsningssystemet eller fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet udvælges af den typegodkendende myndighed fra denne liste.
 5.5.8.3.2.
 I kvalificeringsfasen måles NOx-emissionerne i


text:
ETC-prøvecyklussen i henhold til bestemmelserne i tillæg 2 til bilag 4A. Resultatet af ETC-testen skal anvendes til at bestemme, hvordan systemet til overvågning af NOx-begrænsningen forventes at reagere under påvisningsprocessen (momentbegrænsning og/eller advarselssignal). Fejlen simuleres på en sådan måde, at NOx-niveauet højst overstiger en af grænseværdierne i punkt 5.5.3.2 eller 5.5.3.4 med 1 g/kWh.
 Emissionskvalificering er ikke påkrævet i tilfælde af tom reagensbeholder eller til påvisning af en fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet.
 Momentbegrænseren skal deaktiveres i kvalificeringsfasen.
 5.5.8.3.3.
 I påvisningsfasen gennemfører motoren højst fire OBD-prøvecyklusser.
 Der må ikke være andre fejl end dem, der skal bruges til påvisningsformål.
 5.5.8.3.4.
 Før igangsættelse af prøvningssekvensen i punkt 5.5.8.3.3 indstilles emissionsbegrænsningskontrolsystemets status til »ingen fejl«.
 5.5.8.3.5.
 Afhængig af det valgte NOx-niveau skal systemet aktivere et advarselssignal samt, hvis dette er relevant, momentbegrænseren på et hvilket som helst tidspunkt før afslutningen af detektionssekvensen. Detektionssekvensen kan stoppes, når overvågningssystemet for NOx-begrænsningen har reageret korrekt.
 5.5.8.4.
 Hvis der er tale om et emissionsbegrænsningskontrolsystem, der først og fremmest er baseret på at overvåge NOx-niveauet ved hjælp af følere placeret i udstødningsstrømmen, kan fabrikanten vælge at overvåge visse systemfunktioner direkte (f.eks. afbrydelse af doseringsaktivitet, lukket EGR-ventil) i forbindelse med efterprøvning af overensstemmelse. I dette tilfælde skal den udvalgte systemfunktion demonstreres.
 5.5.8.5.
 Det momentbegrænsningsniveau, der kræves af momentbegrænseren i henhold til punkt 5.5.5.3, skal sammen med motorens generelle specifikationer godkendes i henhold til regulativ nr. 85. I påvisningsprocessen skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise, at den korrekte momentbegrænser indgår i motorens elektroniske styreenhed Separat måling af drejningsmomentet er ikke påkrævet under påvisningen.
 5.5.8.6.
 Som et alternativ til punkt 5.5.8.3.3 til 5.5.8.3.5 kan påvisningen af emissionsbegrænsningskontrolsystemets og momentbegrænserens overensstemmelse udføres ved prøvning af et køretøj. Køretøjet køres på vej eller prøvebane med de udvalgte fejlfunktioner eller fejl i emissionsbegrænsningskontrolsystemet for at demonstrere, at advarselssignalet og aktiveringen af momentbegrænseren fungerer i overensstemmelse med kravene i punkt 5.5, og navnlig kravene i punkt 5.5.5.2. og 5.5.5.3.
 5.5.8.7.
 Hvis lagring af en uslettelig fejlkode i computerhukommelsen er påkrævet for at opfylde kravene i punkt 5.5, skal følgende tre betingelser være opfyldt ved afslutningen af påvisningssekvensen:
 a)
 det skal ved hjælp af OBD-scanningsværktøjet være muligt at bekræfte tilstedeværelsen i OBD-computerens hukommelse af den relevante uslettelige fejlkode beskrevet i punkt 5.5.3.3, og det skal til den typegodkendende myndigheds tilfredshed kunne påvises, at scanningsværktøjet ikke kan slette denne kode, og
 b)
 det skal være muligt at bekræfte den tid, der under detektionssekvensen er forløbet med advarselssignalet aktiveret ved at aflæse den uslettelige tæller, der er omhandlet i punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ, og det skal til den typegodkendende myndigheds tilfredshed påvises, at scanningsværktøjet ikke kan slette denne, og
 c)
 den godkendende myndighed skal have godkendt de design-elementer, der viser, at disse uslettelige oplysninger lageres i mindst 400 dage eller 9 600 motordriftstimer i overensstemmelse med punkt 3.9.2 i bilag 9A til dette regulativ.
 6. MONTERING PÅ KØRETØJET
 6.1.
 Motorens montering på køretøjet skal med hensyn til godkendelse af motoren opfylde følgende specifikationer:
 6.1.1.
 motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det, der er angivet


text:
for den godkendte motor i bilag 2A
 6.1.2.
 udstødningsmodtrykket må ikke overstige det tryk, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor
 6.1.3.
 effekt optaget af motordrevet udstyr må ikke overstige den effekt, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor
 6.1.4.
 udstødningssystemets volumen må ikke afvige mere end 40 % fra det volumen, der i bilag 2A er specificeret for den godkendte motor.
 7. MOTORFAMILIE
 7.1. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien
 Den af fabrikanten bestemte motorfamilie skal overholde bestemmelserne i ISO 16185.
 7.2. Valg af stammotor
 7.2.1.
 Dieselmotorer
 Stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden. Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie.
 Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.
 7.2.2.
 Gasmotorer
 Stammotoren til familien skal vælges med største slagvolumen som det primære kriterium. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:
 a)
 højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt
 b)
 tidligste tændingsindstilling
 c)
 laveste recirkulationsforhold (EGR-hastighed) for udstødningen
 d)
 ingen luftpumpe eller laveste faktiske luftpumpeydelse.
 Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved, at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste forureningsniveau blandt motorerne i den pågældende familie.
 7.3. Parametre til bestemmelse af OBD-motorfamilien
 OBD-motorfamilien bestemmes ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien.
 For at motorsystemer kan betragtes som tilhørende samme OBD-motorfamilie skal de have følgende grundlæggende parametre til fælles:
 a)
 metoderne til OBD-overvågning
 b)
 metoderne til detektering af fejl,
 medmindre fabrikanten ved hjælp af relevant teknisk demonstration eller andre hensigtsmæssige procedurer har påvist disse metoders ækvivalens.
 Bemærk
 :
 motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme OBD-motorfamilie, under forudsætning af, at ovennævnte kriterier er opfyldt.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med følgende krav:
 8.1.
 Motorer og køretøjer, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være konstrueret i overensstemmelse med beskrivelsen i godkendelsesattesten og dennes bilag for den godkendte type.
 8.2.
 Normalt kontrolleres produktionens overensstemmelse med hensyn til begrænsning af emissioner på grundlag af de beskrivelser, der afgives ved hjælp