text:
en håndhævelsesinstans (3) kendskab til fejlindikatorens status og andre data i forbindelse hermed (f.eks. kontinuerlig MI-tæller, driftsklarhed).
 OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at udstyr til ekstern vejsidekontrol kan behandle dataene og give en kontrollant følgende oplysninger:
 a)
 diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi
 b)
 køretøjsidentifikationsnumrene (VIN)
 c)
 tilstedeværelse af kontinuerlig MI
 d)
 OBD-systemets driftsklarhed
 e)
 antal motordriftstimer for den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller).
 Der skal være »read only«-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).
 4.7.1.2.
 Oplysninger om aktive emissionsrelaterede fejl
 Disse oplysninger skal give enhver bilinspektion (4) en del af de motorrelaterede OBD-data, herunder status for fejlindikator og tilhørende data (MI-tællere), en liste over aktive/bekræftede klasse A og B-fejl og tilhørende data (f.eks. B1-tæller).
 OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at udstyr til bilsyn kan behandle dataene og give bilinspektionen følgende oplysninger:
 a)
 nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49
 b)
 diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi
 c)
 køretøjsidentifikationsnumrene (VIN)
 d)
 fejlindikatorens status
 e)
 OBD-systemets driftsklarhed
 f)
 antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger
 g)
 antal motordriftstimer, som den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller) var aktiveret i
 h)
 kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller)
 i)
 værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer
 j)
 bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl
 k)
 bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2)
 l)
 bekræftede og aktive DTC'er for klasse B1-fejl
 m)
 softwarekalibreringsidentifikation(er)
 n)
 kalibreringskontrolnummer(-numre).
 Der skal være »read only«-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).
 4.7.1.3.
 Reparationsoplysninger
 Disse oplysninger vil give de teknikere, der skal udføre reparationer, alle de OBD-data, der er specificeret i dette bilag (f.eks. fryserammeinformation).
 OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6) der er nødvendige for at eksternt reparationstestudstyr kan behandle dataene og give de teknikere, der skal udføre reparationer, følgende oplysninger:
 a)
 nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49
 b)
 køretøjsidentifikationsnummer (VIN)
 c)
 fejlindikatorens status
 d)
 OBD-systemets driftsklarhed
 e)
 antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger
 f)
 status for overvågningsenheder (dvs. udkoblet for resten af denne kørselscyklus, færdigkøre denne kørselscykel, eller ikke færdigkøre denne kørselscyklus) siden motoren sidst blev slukket for hver overvågningsenhed, der bruges til driftsklarhedsstatus
 g)
 antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller)
 h)
 bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl
 i)
 bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2)
 j)
 kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller)
 k)
 værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer
 l)
 bekræftede og aktive DTC'er for klasse B1-fejl og antal motordriftstimer fra B1-tæller(e)
 m)
 bekræftede og aktive DTC'er for klasse C-fejl
 n)
 afventende DTC'er og deres tilhørende klasser
 o)
 tidligere aktive DTC'er og tilhørende klasser
 p)
 realtidsoplysninger om OEM-udvalgte


text:
og understøttede følersignaler, interne signaler og output-signaler (jf. punkt 4.7.2 og tillæg 5)
 q)
 fryserammedata kræves i henhold til dette bilag (jf. punkt 4.7.1.4 og tillæg 5)
 r)
 softwarekalibreringsidentifikation(er)
 s)
 kalibreringskontrolnummer(-numre).
 OBD-systemet skal slette alle registrerede fejl i motorsystemet og relaterede data (oplysninger om driftstid, fryserammer osv.) i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag, når anmodning herom gives via det eksterne reparationstestudstyr i henhold til den gældende standard som fastlagt i tillæg 6.
 4.7.1.4.
 Fryserammeoplysninger
 Mindst én »fryseramme« med oplysninger skal lagres på det tidspunkt, hvor enten en potentiel DTC eller en bekræftet og aktiv DTC lagres, efter fabrikantens valg. Fabrikanten kan altid opdatere fryserammeoplysningerne, når den afventende DTC detekteres igen.
 Fryserammen skal give køretøjets driftsbetingelser på tidspunktet for detektering af fejlen samt DTC'en og de tilhørende lagrede data. Fryserammen skal omfatte oplysninger som vist i tabel 1 i tillæg 5 til dette bilag. Fryseramme skal også omfatte alle de oplysninger i tabel 2 og 3 i tillæg 5 til dette bilag, der anvendes til overvågning eller styring i den specifikke styringsenhed, der lagrede DTC'en.
 Lagring af fryserammeoplysninger vedrørende en klasse A-fejl får forrang frem for oplysninger vedrørende en klasse B1-fejl, som får forrang frem for oplysninger vedrørende en klasse B1-fejl og oplysninger vedrørende en klasse C-fejl. Den første fejl, der detekteres, skal have forrang frem for den seneste fejl, medmindre den seneste fejl er i en højere klasse.
 Hvis en anordning er overvåget af et OBD-system og ikke er omfattet af tillæg 5, skal fryserammeoplysningerne omfatte oplysningselementer for anordningens følere og aktuatorer på lignende måde som beskrevet i tillæg 5. Dette skal indsendes til godkendelse af den administrative myndighed på godkendelsestidspunktet.
 4.7.1.5.
 Driftsklarhed
 En »driftsklarhed« sættes til »færdig« når en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder, som denne status adresseres til, har været i drift siden sidste sletning efter anmodning fra eksternt egendiagnose-scanningsværktøj. Driftsklarhed sættes til »ikke færdig« ved at slette fejlkodehukommelsen i en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder ved hjælp af anmodning fra et eksternt scanningsværktøj.
 Normal slukning af motoren må ikke ændre driftsklarhed.
 Fabrikanten kan, med forbehold af den administrative myndigheds godkendelse, anmode om, at en overvågningsenheds status sættes til at indikere »færdig«, uden at overvågningsenheden er »færdig«, hvis overvågning frakobles for flere driftssekvenser som følge af vedvarende ekstreme driftsbetingelser (f.eks. lave temperaturer, store højder osv.). Enhver sådan anmodning skal nærmere angive betingelserne for udkobling af overvågningssystem og det antal driftssekvenser, som vil finde sted uden overvågningsfærdiggørelse, før driftklarhedsstatus indikeres som »færdig«.
 4.7.2
 Datastrømsinformation
 OBD-systemet skal på anmodning stille de oplysninger, der er vist i tabel 1 til 4 i tillæg 5 i dette bilag til rådighed i realtid for et scanningsværktøj (faktiske signalværdier bør anvendes frem for surrogatværdier).
 For så vidt angår de beregnede belastnings- og drejningsmomentparametre skal OBD-systemet rapportere de mest nøjagtige værdier, der beregnes med de relevante elektroniske styreenheder (f.eks. motorstyringscomputeren).
 Tabel 1 i tillæg 5 anfører en liste over obligatoriske OBD-oplysninger vedrørende motorbelastning og -hastighed.
 Tabel 2 i tillæg 5 anfører de andre OBD-oplysninger, der skal inkluderes, hvis de anvendes af emissions- eller OBD-systemet

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
til at indkoble eller udkoble OBD-overvågningsenheder.
 Tabel 3 i tillæg 5 viser hvilke oplysninger, der skal inkluderes, hvis motoren er således udstyret, føler eller beregner oplysningerne (5). Fabrikanten kan beslutte at lade andre fryseramme- eller datastrømsoplysninger indgå.
 Hvis en anordning er overvåget af et OBD-system og ikke er omfattet af tillæg 5 (f.eks. SCR), skal datastrømsoplysningerne omfatte oplysningselementer for denne anordnings følere og aktuatorer på lignende måde som beskrevet i tillæg 5. Dette skal indsendes til godkendelse af den administrative myndighed på godkendelsestidspunktet.
 4.7.3.
 Adgang til OBD-oplysninger
 Der skal gives adgang til OBD-oplysninger i overensstemmelse med de standarder, der er nævnt i tillæg 6 til dette bilag og følgende underpunkter (6).
 Adgang til OBD-oplysninger må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller dennes leverandører. Fortolkning af OBD-oplysninger må ikke kræve unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige.
 En enkelt adgangsmetode (f.eks. et enkelt adgangspunkt/knudepunkt) til OBD-oplysninger skal understøttes til udhentning af alle OBD-oplysninger. Denne metode skal gøre det muligt at få adgang til alle de OBD-oplysninger, der kræves i henhold til dette bilag. Denne metode skal også gøre det muligt at få adgang til specifikke, mindre oplysningspakker som defineret i dette bilag (f.eks. informationspakker til teknisk kontrol for så vidt angår emissionsrelaterede OBD-oplysninger).
 Der skal gives adgang til OBD-oplysninger ved anvendelse af mindst én af følgende serier af standarder nævnt i tillæg 6:
 a)
 ISO/PAS 27145 (CAN-baseret)
 b)
 ISO 27145 (TCP/IP-baseret)
 c)
 SAE J1939-71.
 Adgang til OBD-oplysninger skal være mulig ved hjælp af ledningstilslutning.
 OBD-data skal leveres af OBD-systemet efter anmodning ved hjælp af et scanningsværktøj, der opfylder kravene i de gældende standarder nævnt i tillæg 6 (kommunikation med ekstern testenhed).
 4.7.3.1.
 CAN-baseret kommunikation med ledningstilslutning
 OBD-systemets ledningstilsluttede data-links kommunikationshastighed skal være enten 250 kbps eller 500 kbps.
 Det er fabrikantens ansvar at vælge baud rate og konstruere OBD-systemet i overensstemmelse med de krav, der er specificeret i de standarder, der er nævnt i tillæg 6 og henvist til i dette bilag. OBD-systemet skal være tolerant over for den automatiske detektering mellem disse to baud rates, der udføres af eksternt testudstyr.
 Tilslutningsinterface mellem køretøjet og det eksterne diagnosetestværktøj (f.eks. scanningsværktøj) skal være standardiseret og opfylde alle kravene i ISO 15031 3 Type A (12 VDC power supply), Type B (24 VDC power supply) or SAE J1939-13 (12 or 24 VDC power supply).
 4.7.3.2.
 (reservet til TCP/IP (Ethernet) based wired communication.)
 4.7.3.3.
 Placering af tilslutningsstik
 Tilslutningsstikket skal placeres i førersiden i fodrumsområdet inden for det område, der er afgrænset af førerens side af køretøjet og førerens sidekant af midterkonsollen (eller køretøjets midterlinje, hvis det ikke har en midterkonsol) på et sted, der ikke befinder sig højere end den nederste del af rattet, når dette er indstillet i laveste position. Tilslutningsstikket må ikke være placeret på eller i midterkonsollen (dvs. hverken på de horisontale flader nær gulvmonteret gearstang, håndbremsehåndtag eller kopholdere, eller på de vertikale flader nær betjeningsknapper for stereo/radio, klimaanlæg eller navigationssystem). Tilslutningsstikkets placering skal gøre det let at


text:
identificere det og få adgang til det (f.eks. for at tilslutte et eksternt værktøj). For køretøjer med sidedør for føreren, skal en person der står (eller står »foroverbøjet«) udenfor køretøjet i førerens side let kunne identificere tilslutningsstikket og have let adgang til dette, når døren i førersiden er åben.
 Den administrative myndighed kan på fabrikantens anmodning godkende en alternativ placering, hvis monteringsstedet er let tilgængeligt og beskyttet mod utilsigtet beskadigelse under normale anvendelsesbetingelser, f.eks. den placering, der er beskrevet i ISO 15031-standardserien.
 Hvis tilslutningsstikket er tildækket eller placeret i en særlig boks med udstyr, skal OBD-boksens dæksel kunne fjernes med hånden uden brug af værktøj og tydeligt være mærket »OBD« for at identificere tilslutningsstikkets placering.
 Fabrikanten kan forsyne køretøjer med yderligere diagnosestik og data-links til fabrikantens særlige formål, ud over de formål, der kræves i forbindelse med OBD-funktioner. Hvis det ekstra tilslutningsstik er i overensstemmelse med de standardstik, der tillades i tillæg 6, er det kun det tilslutningsstik, der er påkrævet i henhold til dette bilag, der klart skal mærkes »OBD« for at skelne det fra andre lignende tilslutningsstik.
 4.7.4.
 Sletning/tilbagestilling af OBD-oplysninger ved hjælp af scanningsværktøj
 Efter anmodning via scanningsværktøjet skal følgende data slettes fra computernes hukommelse eller tilbagestilles til den værdi, der er specificeret i dette bilag.
 OBD-oplysninger
 Kan slettes
 Kan tilbagestilles (7).
 fejlindikatorens status
 X
 OBD-systemets driftsklarhed
 X
 antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller)
 X
 alle DTC'er
 X
 Værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer
 X
 antal motordriftstimer fra B1-tælleren(-tællerne)
 X
 de fryserammedata, der kræves i henhold til dette bilag
 X
 OBD-oplysninger må ikke slettes ved frakobling af køretøjets batteri(er).
 4.8. Elektronisk sikkerhed
 Ethvert køretøjer med emissionsbegrænsningsenhed skal være således indrettet, at det hindrer ændringer af en sådan enhed bortset fra de af producenten tilladte. Producenten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligeholdelse, eftermontering af dele eller reparation af køretøjet.
 Der må ikke kunne ændres i omprogrammerbare edb-koder eller driftsparametre, som skal være mindst lige så godt beskyttet som anført i ISO DIS 15031-7 (SAE J2186) eller J1939-73. Det forudsættes, at dataudvekslingen finder sted ved hjælp af de protokoller og diagnosestik, der er foreskrevet i dette bilag. Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer.
 Edb-kodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af specialværktøj og -procedurer (f. eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger).
 Fabrikanterne skal træffe tilstrækkelige forholdsregler til beskyttelse mod ændring af indstillingen af den maksimale brændstoftilførsel, efter køretøjets ibrugtagning.
 Fabrikanterne kan anmode den administrative myndighed om undtagelse fra et af disse krav for køretøjer, for hvilke sådan beskyttelse kan formodes ikke at være nødvendig. For indrømmelse af en sådan undtagelse tager den administrative myndighed følgende andre kriterier i betragtning, dog ikke udelukkende: om der er højtydende chips til rådighed, om køretøjet har en høj maksimalydelse og det forventede salgstal for køretøjet.
 Producenter, der anvender systemer med programmerbare edb-koder (f. eks. elektrisk sletbart


text:
programmerbart læselager, EEPROM) skal søge at forhindre uvedkommende i at ændre programmeringen. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra sikring og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten. Den administrative myndighed kan godkende alternative metoder, der sikrer en tilsvarende beskyttelse mod ændringer.
 4.9. OBD-systemets holdbarhed
 OBD-systemet skal konstrueres og fremstilles på en sådan måde, at det kan identificere fejltyper i hele køretøjets/motorsystemets levetid.
 Evt. yderligere bestemmelser vedrørende OBD-systemers holdbarhed findes i dette bilag.
 Et OBD-system må ikke programmeres eller på anden måde konstrueres til helt eller delvist at deaktivere på basis af køretøjets alder og/eller km-stand i løbet af køretøjets faktiske levetid, og systemet må heller ikke indeholde nogen algoritme eller strategi, der er konstrueret til at reducere OBD-systemets effektivitet med tiden.
 5. PRÆSTATIONSKRAV
 5.1. Grænseværdier
 ODB-grænseværdierne (OTL) for de gældende overvågningskriterier defineret i tillæg 3 er defineret i dette regulativs hoveddel.
 5.2. Midlertidig frakobling af OBD-systemet
 De godkendende myndigheder kan godkende, at et OBD-system kobles fra midlertidigt under de betingelser, der er nærmere angivet i følgende underpunkter.
 På godkendelsestidspunktet eller typegodkendelsestidspunktet skal fabrikanten levere den administrative myndighed en detaljeret beskrivelse af hver af OBD-systemernes frakoblingsstrategier og de data og/eller en teknisk evaluering, der påviser, at overvågning under de gældende betingelser ville være upålidelig eller uigennemførlig.
 I alle tilfælde skal overvågningen genoptages, når de betingelser, der begrundede en midlertidig frakobling, ikke længere er til stede.
 5.2.1.
 Motorens/køretøjets driftssikkerhed
 Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble de berørte OBD-overvågningssystemer, når en driftsikkerhedsstrategi er aktiveret.
 Det kræves ikke, at OBD-overvågningssystemet vurderer komponenter ved forekomst af funktionsfejl, hvis sådan vurdering medfører risiko for en sikker anvendelse af køretøjet.
 5.2.2.
 Omgivende temperaturer og højdeforhold
 Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at OBD-systemets overvågningsenheder frakobles ved omgivende temperaturer ved motorstart på under 266 K (-7 grader Celsius eller 20 grader Fahrenheit) eller over 308 K (35 grader Celsius eller 95 grader Fahrenheit), eller i højder på over 2 500 meter (8 202 feet) over havets overflade.
 En fabrikant kan endvidere anmode om godkendelse af at en overvågningsenhed i OBD-systemet frakobles ved andre omgivende temperaturer ved motorstart, efter at have bestemt, at fabrikanten ved hjælp af data og/eller teknisk evaluering har påvist, at en forkert diagnose ville fremkomme ved disse omgivende temperaturer som følge af deres indvirkning på selve komponenterne (f.eks. frosne komponenter).
 Bemærk
 :
 Omgivende betingelser kan bestemmes ved indirekte metoder. For eksempel kan omgivende temperaturforhold bestemmes på basis af indsugningsluftens temperatur.
 5.2.3.
 Lav brændstofstand
 Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes, hvis brændstofstanden er lav eller man løber tør for brændstof (f.eks. diagnosticering af en fejl i brændstoftilførslen eller fejltændinger). Den brændstofstand, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstiger 100 liter eller 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet, afhængig af hvilken værdi er den laveste.
 5.2.4.
 Batteri- eller spændingsniveau
 Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes af batteri- eller spændingsniveauer.
 5.2.4.1.
 For lav spænding
 For overvågningssystemer, der påvirkes af, at spændingen i køretøjets batteri er


text:
lav eller systemets spændinger er lave, kan fabrikanter anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, når batteriets eller systemets spænding er under 90 % af den nominelle spænding (eller 11,0 volt for et 12 volt-batteri, 22,0 volt for et 24 volt — batteri). Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at anvende en spændingstærskel, der er højere end denne, til frakobling af systemovervågning.
 Fabrikanten skal påvise, at overvågning ved disse spændinger ville være upålidelig, og at enten drift af et køretøj under frakoblingskriterierne i længere perioder er usandsynlig, eller at OBD-systemet overvåger batteri- eller systemspænding og vil detektere en fejl ved den spænding, der bruges til at frakoble andre overvågningsenheder.
 5.2.4.2.
 For høj spænding
 For emissionsrelaterede overvågningssystemer, der påvirkes af, at spændingen i køretøjets batteri er høj eller systemets spændinger er høje, kan fabrikanter anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, når batteri- eller systemspændingen overstiger en bestemt spænding fastsat af fabrikanten.
 Fabrikanten skal påvise, at overvågning ved spændinger over den af fabrikanten fastsatte spænding ville være upålidelige, og at enten advarselslampen for det elektriske ladesystem/vekselstrømsgenerator er tændt (eller at spændingsmåleren er i den »røde zone«) eller at OBD-systemet overvåger batteri- eller systemspænding og vil detektere en fejl ved den spænding, der bruges til at frakoble andre overvågningsenheder.
 5.2.5.
 Aktivt kraftudtag
 Fabrikanten kan anmode om godkendelse til midlertidigt at frakoble berørte overvågningssystemer i køretøjer med kraftudtag i situationer, hvor kraftudtaget er midlertidigt aktivt.
 5.2.6.
 Tvungen regenerering
 Fabrikanten kan anmode om godkendelse til at frakoble de berørte OBD-overvågningssystemer under tvungen regenerering af et emissionsbegrænsingssystem nedstrøms for motoren (f.eks. et partikelfilter).
 5.2.7.
 AECS (Auxiliary Emission Control Strategy — understøttende emissionsbegrænsningsstrategi)
 Fabrikanten kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningsenheder i OBD-systemet, når en AECS er i funktion, herunder MECS, under forhold, der ikke allerede er dækket i punkt 5.2, hvis en overvågningsenheds overvågningsevne påvirkes af en AECS i funktion.
 6. PÅVISNINGSKRAV
 De grundlæggende elementer ved påvisning af et OBD-systems overensstemmelse med kravene i dette bilag er som følger:
 a)
 procedure for udvælgelse af OBD-stammotorsystem. OBD-stammotorsystemet udvælges af fabrikanten med den administrative myndigheds samtykke.
 b)
 procedure for påvisning af klassificeringen af en fejl. Fabrikanten fremsender den administrative myndighed klassificeringen af hver enkel fejl for det pågældende OBD-stammotorsystem og de nødvendige understøttende data for at begrunde hver klassificering.
 c)
 procedure for kvalificering af forringet komponent. Fabrikanten skal på den administrative myndigheds anmodning levere forringede komponenter med henblik på OBD-prøvning. Disse komponenter kvalificeres på grundlag af understøttende data leveret af fabrikanten.
 6.1. OBD-emissionsfamilie
 Fabrikanten er ansvarlig for at bestemme sammensætningen af en OBD-emissionsfamilie. En gruppering af motorsystemer inden for en OBD-emissionsfamilie skal baseres på et velbegrundet teknisk skøn og skal godkendes af den administrative myndighed.
 Motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme OBD-emissionsfamilie
 6.1.1.
 Parametre ved definering af en OBD-emissionsfamilie
 OBD-emissionsfamilien karakteriseres ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien.
 For at motorsystemer betragtes som tilhørende samme OBD-motorfamilie skal følgende grundlæggende parametre i motorsystemerne være omtrent lig hinanden:
 a)
 emissionsbegrænsningssystemer
 b)
 metoderne til OBD-overvågning
 c)
 kriterierne for overvågning


text:
af funktionsdygtighed og komponenter
 d)
 overvågningsparametre (f.eks. frekvens).
 Disse ligheder skal påvises af fabrikanten ved teknisk demonstration eller andre hensigtsmæssige procedurer og skal godkendes af den administrative myndighed.
 Fabrikanten kan anmode den administrative myndighed om godkendelse af mindre forskelle i metoderne til overvågning/diagnosticering af motorens emissionsbegrænsningssystem som følge af variationer i konfigurationen af motorsystemet, når disse metode af fabrikanten anses for at være omtrent lig hinanden, og
 a)
 de kun er forskellige for at kunne svare til de berørte komponenters særegenheder (f.eks. størrelse, udstødningsstrøm osv.) eller
 b)
 deres ligheder er baseret på en teknisk velbegrundet vurdering.
 6.1.2.
 OBD-stammotorsystem
 En OBD-emissionsfamilies overensstemmelse med dette bilag opnås ved at påvise, at denne families OBD-stammotorsystem er i overensstemmende.
 Udvælgelsen af OBD-stammotorsystemet foretages af fabrikanten og med forbehold af den administrative myndigheds godkendelse.
 Forud for prøvningen kan den administrative myndighed beslutte at anmode fabrikanten om at udvælge yderligere en motor, der skal bruges til påvisning.
 Fabrikanten kan også foreslå den administrative myndighed at prøve yderligere motorer for at dække hele OBD-emissionsfamilien.
 6.2. Procedurer til påvisning af fejlklassifikationen
 Fabrikanten skal levere den administrative myndighed dokumentation, der begrunder klassificeringen af de enkelte fejl. Denne dokumentation skal omfatte en fejlanalyse (f.eks. elementer af en »fejlmodus og analyse af virkninger«), og kan også omfatte:
 a)
 simulationsresultater
 b)
 prøvningsresultater
 c)
 henvisninger til tidligere godkendt klassificering.
 I de følgende punkter er kravene til påvisning af en korrekt klassificering anført, herunder prøvningskrav. Det mindste antal prøvninger er fire og det maksimale antal prøvninger er fire gange antallet af motorfamilier, som behandles inden for OBD-emissionsfamilien. Den administrative myndighed kan beslutte at afkorte prøvningen på ethvert tidspunkt, før man er nået op på dette maksimale antal fejlprøvninger.
 I særlige tilfælde, hvor klassificeringsprøvning ikke er mulig (f.eks. hvis en MECS er aktiveret og motoren ikke kan udføre den relevante test, osv.), kan fejlen klassificeres ud fra en teknisk begrundelse. En sådan undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten og godkendes af den administrative myndighed.
 6.2.1.
 Påvisning af klassificering i A
 En fabrikants klassificering af en fejl i klasse A kræver ikke en påvisningsprøvning.
 Hvis den administrative myndighed er uenig i fabrikantens klassificering af en fejl i klasse A, kræver den administrative myndighed, at fejlen klassificeres i klasse B1, B2 eller C.
 I så fald skal det i godkendelsesdokumentet anføres, at fejlklassifikationen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger.
 6.2.2.
 Påvisning af klassificering i B1 (skelnen mellem A og B1)
 For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse B1, skal dokumentationen klart vise, at fejlen under nogle omstændigheder (8) fører til emissioner, der er lavere end OTL'erne.
 I så fald kræver den administrative myndighed en emissionsprøvning til påvisning af klassificering af en fejl i klasse B1. Fabrikanten skal påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:
 a)
 fabrikanten vælger prøvningsomstændighederne efter aftale med den administrative myndighed
 b)
 det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne.
 Hvis fabrikanten ikke kan påvise klassificeringen som klasse B1, klassificeres


text:
fejlen som klasse A.
 6.2.3.
 Påvisning af klassificering i B1 (skelnen mellem B2 og B1)
 Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B1, fordi den mener, at OTL'erne ikke er overskredet, kræver den administrative myndighed omklassificering af denne fejl i klasse B2 eller C. I så fald skal det i godkendelsesdokumenterne anføres, at fejlklassificeringen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger.
 6.2.4.
 Påvisning af klassificering i B2 (skelnen mellem B2 og B1)
 For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse B2 skal fabrikanten påvise, at emissionerne er lavere end OTL'erne.
 Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B2, fordi den mener, at OTL'erne er overskredet, kan det kræves af fabrikanten, at han ved prøvning demonstrerer, at emissionerne som følge af fejlen ligger under OTL'erne. Hvis prøvningen ikke giver det ønskede resultat, skal den administrative myndighed kræve omklassificering af den pågældende fejl til A eller B1, og fabrikanten skal derefter påvise den passende klassificering, og dokumentationen skal opdateres.
 6.2.5.
 Påvisning af klassificering i B2 (skelnen mellem B2 og C)
 Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B2, fordi den mener, at de regulerede emissionsgrænser ikke er overskredet, kræver den administrative myndighed omklassificering af denne fejl til klasse C. I så fald skal det i godkendelsesdokumenterne anføres, at fejlklassificeringen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger.
 6.2.6.
 Påvisning af klassificering i C
 For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse C skal fabrikanten påvise, at emissionerne er lavere end de regulerede emissionsgrænser.
 Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse C, kan det kræves af fabrikanten, at han ved prøvning demonstrerer, at emissionerne som følge af fejlen ligger under de regulerede emissionsgrænser.
 Hvis prøvningen ikke giver det ønskede resultat, skal den administrative myndighed kræve omklassificering af den pågældende fejl, og fabrikanten skal derefter påvise den passende klassificering og dokumentationen skal opdateres.
 6.3. Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed
 Fabrikanten tilsender den administrative myndighed en komplet dokumentationspakke, der begrunder OBD-systemets overensstemmelse med hensyn til overvågningsformåen, hvilket kan omfatte:
 a)
 algoritmer og beslutningsdiagrammer
 b)
 prøvnings- og/eller simuleringsresultater
 c)
 henvisninger til tidligere godkendte overvågningssystemer, osv.
 I de følgende punkter er kravene til påvisning af OBD-funktionsdygtighed anført, herunder prøvningskrav. Det mindste antal prøvninger er fire og det maksimale antal prøvninger er fire gange antallet af motorfamilier, som behandles inden for OBD-emissionsfamilien. Den administrative myndighed kan beslutte at afkorte prøvningen på ethvert tidspunkt, før man er nået op på dette maksimale antal fejlprøvninger.
 6.3.1.
 Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed ved prøvning
 Ud over de understøttende data, der er omhandlet i punkt 6.3, skal fabrikanten påvise, at der foregår en korrekt overvågning af specifikke emissionsbegrænsningssystemer eller komponenter ved at prøve dem på en motorprøvebænk i overensstemmelse med de prøvningsprocedurer, der er specificeret i punkt 7.2 i dette bilag.
 I så fald, skal fabrikanten stille de kvalificerede, forringende komponenter og/eller elektriske anordning, der skal anvendes


text:
til at simulere svigt, til rådighed
 OBD-systemets korrekte detektering af fejlen og dens egen reaktion herpå (jf. MI-visning, DTC — lagring, osv.) påvises i henhold til punkt 7.2.
 6.3.2.
 Procedurer for kvalificering af forringet komponent (eller system).
 Dette punkt finder anvendelse på sager, hvor en fejl, der udvælges til en OBD-påvisningsprøvning overvåges i forhold til emissioner fra udstødningsrøret (9) (overvågning af emissionsgrænse — jf. punkt 4.2) ved en emissionsprøvning med henblik på kvalificering af den pågældende forringede komponent.
 I meget specifikke sager er det måske ikke muligt at kvalificere forringede komponenter eller systemer ved prøvning (f.eks. hvis en MECS er aktiveret og motoren ikke kan udføre den relevante test, osv.). I så fald kvalificeres den forringede komponent uden prøvning. En sådan undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten og godkendes af den administrative myndighed.
 6.3.2.1.
 Procedure for kvalificering af en forringet komponent brugt til at påvise detektering af klasse A- og B1-fejl.
 Hvis den fejl, der udvælges af den administrative myndighed, fører til udstødsrørsemissioner, der kan overskride en OBD-grænseværdi, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride dens OTL med mere end 20 %.
 6.3.2.2.
 Kvalificering af forringede komponenter, der anvendes til at påvise detektering af klasse B2-fejl
 Hvis der er tale om klasse B2-fejl, og hvis den administrative myndighed har krævet dette, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride dens gældende OTL.
 6.3.2.3.
 Kvalificering af forringede komponenter, der anvendes til at påvise detektering af klasse C-fejl
 Hvis der er tale om klasse C-fejl, og hvis den administrative myndighed har krævet dette, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride den gældende regulerede emissionsgrænse.
 6.3.3.
 Prøvningsrapport
 Prøvningen skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 4.
 6.4. Godkendelse af et OBD-system, som rummer ufuldstændigheder
 6.4.1.
 De godkendende myndighed kan efter anmodning fra fabrikanten godkende et OBD-system, også selv om systemet indeholder én eller flere ufuldstændigheder.
 Ved behandlingen af anmodningen tager den administrative myndighed stilling til, om det ikke er muligt eller ikke er rimeligt at opfylde kravene i dette bilag.
 Den administrative myndighed skal bl.a. tage udgangspunkt i nærmere oplysninger fra fabrikanten om teknisk gennemførlighed, indførelsestid og produktionscyklusser, herunder ind- og udfasning af motorkonstruktioner og planlagte opgraderinger af computere, samt hvor effektivt det færdige OBD-system vil være til at opfylde bilagets krav, og om fabrikanten har gjort en acceptabel indsats for at opfylde bilagets krav.
 Myndigheden kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, hvori en påbudt fejlovervågning mangler helt (f.eks. total mangel på de overvågningsenheder, der kræves i henhold til bilag 3).
 6.4.2.
 Ufuldstændighedens varighed
 Der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på et år at regne fra datoen for motorsystemets godkendelse.
 Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde over for de administrative myndigheder kan


text:
påvise at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og en længere indførelsestid, kan der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på yderligere et år, forudsat at den samlede ufuldstændighedsperiode ikke overstiger 3 år (dvs. der kan tillades 3 x 1 års udfuldstændighedsperiode).
 Fabrikanten kan ikke ansøge om en fornyelse af ufuldstændighedsperioden.
 7. PRØVNINGSPROCEDURER
 7.1. Prøvningsproces
 Påvisning af fejlklassificering ved hjælp af prøvning og påvisning af et OBD-systems funktionsdygtighed ved prøvning er spørgsmål, der skal betragtes hver for sig under prøvningsprocessen. For eksempel vil en klasse A-fejl ikke kræve en klassificeringsprøvning, men måske en prøvning af OBD-funktionsdygtighed.
 Hvis det er hensigtsmæssigt kan den samme prøvning bruges til at påvise en korrekt klassificering af en fejl, kvalificeringen af en forringet komponent leveret af fabrikanten og en korrekt overvågning ved OBD-systemet.
 Det motorsystem, som OBD-systemet prøves på, skal være i overensstemmelse med emissionskravene i dette regulativ.
 7.1.1.
 Prøvningsprocesser til påvisning af fejlklassifikationen
 Når den administrative myndighed i henhold til punkt 6.2 anmoder fabrikanten om ved prøvning at begrunde klassificeringen af en bestemt fejl, skal påvisningen af overensstemmelse bestå af en række emissionsprøvninger.
 Når den administrative myndighed i henhold til 6.2.2 kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B1 snarere end i klasse A, skal fabrikanten påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:
 a)
 fabrikanten vælger disse prøvningsomstændigheder efter aftale med den administrative myndighed
 b)
 det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne.
 Emissionsprøvningen kan på fabrikantens anmodning gentages indtil tre gange.
 Hvis nogen af disse prøvninger fører til emissioner under den pågældende OTL, godkendes klassificeringen i klasse B1.
 Når den administrative myndighed kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B2 snarere end i klasse B1 eller i klasse C snarere end i klasse B2, skal emissionsprøvningen ikke gentages. Hvis de emissioner, der måles ved prøvningen ligger over henholdsvis OTL eller emissionsgrænsen, skal fejlen omklassificeres.
 Bemærk
 :
 I henhold til punkt 6.2.1 finder dette punkt ikke anvendelse på fejl klassificeret i klasse A.
 7.1.2.
 Prøvningsproces til påvisning af OBD-funktionsdygtighed
 Når den administrative myndighed i henhold til punkt 6.3 anmoder om prøvning af OBD-systemets funktionsdygtighed, skal påvisningen af overensstemmelse bestå af følgende faser:
 a)
 en fejl udvælges af den administrative myndighed og en hertil svarende forringet komponent eller system stilles til rådighed af fabrikanten
 b)
 hvis det er hensigtsmæssigt, og hvis der anmodes herom, skal fabrikanten ved en emissionsprøvning påvise, at den forringede komponent er kvalificeret til påvisning af overvågning
 c)
 fabrikanten skal påvise, at OBD-systemet reagerer på en måde, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag (dvs. MI-visning, DTC-lagring osv.) senest ved afslutningen af en række OBD-prøvecyklusser.
 7.1.2.1.
 Kvalificering af den forringede komponent
 Når den administrative myndighed anmoder fabrikanten om at kvalificere en forringet komponent ved prøvning i henhold til punkt 6.3.2, skal denne påvisning foretages ved at gennemføre en emissionsprøvning.
 Hvis det fastslås, at monteringen af en forringet komponent eller anordning på


text:
et motorsystem medfører, at en sammenligning med OBD-grænseværdierne ikke er mulig (f.eks. fordi det statistiske betingelser for validering den pågældende emissions-prøvningscyklus ikke er opfyldt), kan denne komponents eller anordnings fejl anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den administrative myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.
 Hvis monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at den fulde belastningskurve (som bestemt med en korrekt fungerende motor) ikke kan opnås under prøvningen, kan den forringede komponent eller anordning anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den administrative myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.
 7.1.2.2.
 Detektering af fejl
 Enhver overvågningsenhed udvalgt af den administrative myndighed til prøvning i en motorprøvebænk skal reagere på indsættelsen af en kvalificeret forringet komponent på en sådan måde, at det opfylder kravene i dette bilag inden for to på hinanden følgende OBD-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 7.2.2 i dette bilag.
 Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den administrative myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to driftssekvenser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af OBD-prøvecyklusser øges i overensstemmelse med fabrikantens anmodning.
 Hver enkel OBD-prøvecyklus i påvisningsprøvningen skal adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved følgende motorstart.
 Prøvningen anses for afsluttet, så snart OBD-systemet har reageret på en måde, der opfylder kravene i dette bilag.
 7.2. Prøvninger, der skal foretages
 Emissionsprøvningen er den prøvecyklus, der anvendes til målingen af regulerede emissioner.
 OBD-prøvecyklussen er den prøvecyklus, der anvendes til at evaluere OBD-overvågningsenhedens funktionsdygtighed. I mange tilfælde er disse prøvecyklusser de samme.
 7.2.1.
 Emissions-prøvecyklus
 Den prøvecyklus, der behandles i dette bilag til måling af emissioner, er WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 10.
 7.2.2.
 OBD-prøvecyklus
 Den verdensomspændende harmoniserede OBD-prøvecyklus, der omhandles i dette bilag, er den varme del af WHTC-cyklussen som beskrevet i bilag 10.
 På fabrikantens anmodning og med den administrative myndigheds godkendelse kan den kolde del af WHTC-prøvecyklussen anvendes som en alternativ OBD-prøvecyklus. Anmodningen herom skal indeholde elementer (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:
 a)
 at den prøvecyklus, der anmodes om, fører frem til en overvågningsenhed, der vil kunne fungere ved kørsel i virkelighedens verden, og
 b)
 at den gældende verdensomspændende harmoniserede eller regionalt accepterede OBD-prøvecyklus er mindre velegnet til den pågældende overvågning (f.eks. overvågning af væskeforbrug).
 7.2.3.
 Prøvningsbetingelser
 Betingelserne (dvs. temperatur, højde over havets overflade, brændstofmængde osv.) for de prøvninger, der er omhandlet i punkt 7.2.1 og 7.2.2, skal være de samme som dem, der kræves opfyldt for WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 10.
 I tilfælde af en emissionsprøvning til begrundelse af klassificeringen af en specifik fejl i klasse B1, kan prøvningsbetingelserne efter fabrikantens afgørelse, afvige fra de i ovenstående punkter anførte betingelser i overensstemmelse med punkt 6.2.2.
 7.3. Prøvningsrapporter
 Prøvningsrapporten skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 4.
 8. DOKUMENTATIONSKRAV
 8.1. Dokumentation med henblik på


text:
godkendelse
 Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der indeholder en fuldstændig beskrivelse af OBD-systemet. Dokumentationspakken skal foreligge i to dele:
 a)
 En første del, som kan være kortfattes, hvis den indeholder dokumentation vedrørende forholdet mellem overvågningsenheder, følere/aktuatorer og driftsbetingelser (dvs. beskriver alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i gang, og alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i stå). Dokumentationen skal beskrive, hvordan OBD'en virker funktionelt, herunder rangfordeling af fejl inden for de hierarkiske klassificering. Dette materiale opbevares af den administrative myndighed. Oplysningerne kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter.
 b)
 En andel del, der indeholder alle data, herunder detaljerede oplysninger om kvalificerede forringede komponenter eller systemer og prøvningsresultater i forbindelse hermed, som anvendes som bevis til støtte for den beslutningsproces, der er omtalt ovenfor, og en liste over alle input- og output-signaler, som er til rådighed for motorsystemet og overvåget af OBD-systemet. Denne anden del skal også skitsere hver overvågningsstrategi og beslutningsprocessen.
 Denne anden del forbliver strengt fortrolig. Den kan opbevares af den administrative myndighed eller kan, efter den administrative myndigheds valg, opbevares af fabrikanten, men den administrative myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende.
 8.1.1.
 Dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system
 Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for hver overvåget komponent eller system:
 a)
 fejl og tilhørende DTC(er)
 b)
 overvågningsmetode anvendt til detektering af fejl
 c)
 anvendte parametre og de nødvendige betingelser for fejldetektering og, hvor det er relevant, fejlkriteriegrænserne (overvågning af funktionsdygtighed og komponentovervågning)
 d)
 kriterierne for lagring af en DTC
 e)
 overvågningens »tidslængde« (dvs. driftstid/procedure nødvendig for at færdiggøre overvågningen) og »overvågningsfrekvensen« (f.eks. kontinuerlig, én gang pr. trip, osv.).
 8.1.2.
 Dokumentation vedrørende fejlklassificeringen
 Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for fejlklassificeringen:
 Fejlklassificeringen for hver DTC skal dokumenteres. Denne klassificering kan være forskellig for forskellige motortyper (f.eks. forskellige nominelle motorydelser) inden for samme OBD-emissionsfamilie.
 Disse oplysninger skal omfatte den tekniske begrundelse, som kræves i henhold til punkt 4.2 i dette bilag ved klassificering i klasse A, klasse B1 eller klasse B2.
 8.1.3.
 Dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien
 Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger om OBD-emissionsfamilien:
 Der skal være en beskrivelse af OBD-emissionsfamilien. Beskrivelsen skal omfatte en liste og en beskrivelse af motortyperne i familien, beskrivelse af OBD — stammotorsystemet og alle elementer, der karakteriserer familien i henhold til punkt 6.1.1 i dette bilag.
 I tilfælde hvor OBD-emissionsfamilien omfatter motorer tilhørende forskellige motorfamilier, skal der gives en sammenfattende beskrivelse af disse motorfamilier.
 Fabrikanten skal desuden give en liste over alle elektroniske input og output og identifikation af den kommunikationsprotokol, der anvendes af hver enkel OBD-emissionsfamilie.
 8.2. Dokumentation for montering af et motorsystem med OBD i et køretøj
 Motorfabrikanten skal i monteringsdokumenterne for sit motorsystem inkludere de relevante krav, der skal sikre, at køretøjet, når det anvendes på vej eller andet relevant sted, opfylder kravene i dette bilag. Denne dokumentation skal, uden at være begrænset hertil, omfatte:
 a)


text:
de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets OBD-system
 b)
 den kontrolprocedure, der skal gennemføres.
 Under godkendelsesprocessen for motorsystemet kan det kontrolleres, at sådanne monteringskrav findes og er fyldestgørende.
 Bemærk
 :
 Hvis en køretøjsfabrikant ansøger om en direkte godkendelse af monteringen af OBD-systemet på køretøjet, er denne dokumentation ikke påkrævet.
 8.3. Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet
 Kravene i tillæg 7 skal opfyldes.
 9. TILLÆG
 Tillæg 1
 :
 Godkendelse af montering af OBD-systemer
 Tillæg 2
 :
 Fejl — illustration af DTC-status — illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og tællere
 Tillæg 3
 :
 Krav til overvågningen
 Tillæg 4
 :
 Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse
 Tillæg 5
 :
 Fryseramme- og datastrømsoplysninger
 Tillæg 6
 :
 Referencestandarder
 Tillæg 7
 :
 Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet
 (1) Denne definition betyder ikke, at det er nødvendigt med en temperaturføler til at måle kølemidlets temperatur.
 (2) Ved vurdering af den målte værdi tages der hensyn til testcellesystemets relevante nøjagtighedstolerance og den øgede variation i prøvningsresultaterne som følge af fejlen.
 (3) En typisk anvendelse af denne oplysningspakke kan være at bestemme om motorsystemet grundlæggende fungerer tilfredsstillende med hensyn til emissioner.
 (4) En typisk anvendelse af denne oplysningspakke kan være en detaljeret bestemmelse af motorsystemets karakteristika med hensyn til emissioner.
 (5) Det er ikke påkrævet, at udstyre motoren udelukkende med det formål at fremskaffe de oplysningsdata, der er nævnt i tabel 2 og 3 i bilag 5.
 (6) Det er tilladt for fabrikanten at anvende et yderligere diagnose-display som f.eks. et video-display monteret i instrumentbrædtet, for at give adgang til egendiagnoseoplysninger. En sådan yderligere anordning er ikke underlagt kravene i dette bilag.
 (7) Til den værdi, der er specificeret i det relevante punkt i dette bilag.
 (8) Eksempler på omstændigheder, der kan påvirke hvis og når OTL'er overskrides, er motorsystemets alder, eller om prøvningen foretages med en ny eller ældet komponent.
 (9) Dette punkt vil på et senere trin blive udvidet til at omfatte andre overvågningsenheder.
 Tillæg 1
 Godkendelse af montering af OBD-systemer
 Dette tillæg behandler det tilfælde, hvor køretøjsfabrikanten anmoder om godkendelse af montering på et køretøj af et eller flere OBD-systemer inden for en OBD-emissionsfamilie, der er certificeret efter kravene i dette bilag.
 I dette tilfælde kræves der, ud over de generelle krav i dette bilag, en påvisning af korrekt montering. Denne påvisning skal foretages på grundlag af de relevante konstruktionselementer, resultaterne af kontrolprøvninger osv., og den skal vedrøre følgende elementers overensstemmelse med kravene i dette bilag:
 a)
 monteringen i køretøjet for så vidt angår motorsystemets OBD-system
 b)
 fejlindikatoren (MI) (piktogram, aktiveringsdiagrammer osv.)
 c)
 den ledningsforbundne kommunikationsgrænseflade.
 Korrekt visning i fejlindikator (MI), informationslagring og intern/ekstern OBD-kommunikation vil blive kontrolleret. Men ingen kontrol skal nødvendiggøre afmontering af motorsystemet (der kan f.eks. vælges en elektrisk udkobling).
 Tillæg 2
 Fejl
 Illustration af DTC-status illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og
 Tællere
 Formålet med dette tillæg er at illustrere de krav, der er fastsat i punkt 4.3 og 4.6.6 i dette bilag.
 Det indeholder følgende figurer:
 Figur 1:
 DTC-status ved klasse B1-fejl
 Figur 2:
 DTC-status ved 2 konsekutive


text:
forskellige klasse B1-fejl
 Figur 3:
 DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen
 Figur 4:
 Klasse A-fejl — aktivering af MI og MI-tællere
 Figur 5:
 Klasse B1-fejl — aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug.
 Figur 1:
 DTC-status ved klasse B1-fejl
 Bemærkninger:
 —
 angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted
 N, M
 —
 I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M.
 F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejeindikatoren (MI) slukkes.
 Figur 2:
 DTC-status ved 2 konsekutive, forskellige klasse B1-fejl
 Bemærkninger:
 —
 angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted
 N, M, N', M'
 —
 I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første fejl og henholdsvis N' og M' for den anden fejl.
 F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.
 N + 40
 —
 den 40. driftssekvens efter den første slukning af fejlindikatoren (MI) eller 20 motordriftstimer, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først.
 Figur 3:
 DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen
 Bemærkninger:
 —
 angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted
 N, M, N', M'
 —
 I henhold til bilaget skal »nøgle«-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er »nøgle«-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første forekomst af en fejl og henholdsvis N' og M' for den anden forekomst af fejlen.
 F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.
 Figur 4:
 Klasse A-fejl — aktivering af MI og MI-tællere
 Figur 5:
 Klasse B1-fejl — aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug
 Bemærk:
 I dette eksempel antages det, at der er en enkelt B1-tæller.
 Tillæg 3
 Krav til overvågningen
 Punkterne i dette tillæg viser de systemer eller komponenter, der skal overvåges af OBD-systemet i henhold til punkt 4.2.
 PUNKT 1
 OVERVÅGNING AF ELEKTRISKE/ELEKTRONISKE KOMPONENTER
 Elektriske/elektroniske komponenter, der bruges til at styre eller overvåge emissionsbegrænsningssystemer beskrevet i dette tillæg, skal være underlagt komponentovervågning i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 4.1 i dette bilag. Dette omfatter, uden at være begrænset hertil, trykfølere, temperaturfølere, udstødningsgasfølere, brændstof- eller reduktorinjektor(er) i udstødningen, brændere eller varmeelementer i udstødningen, gløderør, opvarmere til indsugningsluften.
 Alle steder, hvor der findes en feedback-kontrolsløjfe, skal OBD-systemet overvåge systemets evne til at opretholde feedback-kontrol som konstrueret (f.eks. at foretage feedback-kontrol inden for et tidsinterval fastsat af fabrikanten, systemet kan ikke opretholde feedback-kontrol, feedback-kontrol har brugt al den justering, som fabrikanten har tilladt) — komponentovervågning.
 PUNKT 2


text:
DIESELPARTIKELFILTER (DPF) ELLER PARTIKELFILTER
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i DPF-systemet på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 DPF-substrat: tilstedeværelse af DPF-substratet — overvågning for totalt funktionssvigt
 b)
 DPF-funktionsdygtighed: tilstopning af DPF — totalt funktionssvigt
 c)
 DPF-funktionsdygtighed: filtrerings- og regenereringsproces (f.eks. partikelakkumulering under filtreringsprocessen og partikelfjernelse under en tvungen regenereringsproces) — overvågning af funktionsdygtighed (f.eks. evaluering af målelige DPF-egenskaber som modtryk eller differenstryk, som måske ikke detekterer alle fejlmodi, der reducerer filtreringseffektiviteten).
 PUNKT 3
 OVERVÅGNING AF SELEKTIVE KATALYTISKE REDUKTIONSSYSTEMER (SCR)
 For så vidt angår dette punkt forstås ved SCR selektiv katalytisk reduktion eller anden mager NOx-katalyseanordning. OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i SCR-systemet på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reduktormængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder — overvågning af funktionsdygtighed
 b)
 aktiv/intrusiv reduktor: tilstedeværelse af reduktor i køretøjet, korrekt forbrug af reduktor, hvis der bruges en anden reduktor end brændstof (f.eks. urea) — overvågning af funktionsdygtighed
 c)
 aktiv/intrusiv reduktor: i muligt omfang reduktorens kvalitet, hvis der bruges en anden reduktor end brændstof (f.eks. urea) — overvågning af funktionsdygtighed.
 PUNKT 4
 MAGER NOX-FILTER (LNT, ELLER NOX-ADSORBER)
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i LNT-systemet på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 LNT-funtkionsdygtighed: Overvågning af funktionsdygtighed med hensyn til LNT-systemets evne til at adsorbere/lagre og konvertere NOx.
 b)
 LNT aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reduktormængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder — overvågning af funktionsdygtighed.
 PUNKT 5
 OVERVÅGNING AF DIESEL-OXIDATIONSKATALYSATOR (DOC)
 Dette punkt gælder for DOC'er, der er separate i forhold til andre efterbehandlingssystemer. DOC'er, der indgår i et efterbehandlingssystems indkapsling, dækkes af det relevante punkt i dette tillæg.
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i DOC'en på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 HC-konverteringseffektivitet: DOC'ens evne til at konvertere HC opstrøms for andre efterbehandlingsanordninger — overvågning for totalt funktionssvigt.
 b)
 HC-konverteringseffektivitet: DOC'ens evne til at konvertere HC nedstrøms for andre efterbehandlingsanordninger — overvågning for totalt funktionssvigt.
 PUNKT 6
 OVERVÅGNING AF SYSTEM TIL UDSTØDNINGSRECIRKULATION (EGR)
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i EGR-systemet på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 for høj/lav EGR-strøm: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere både for lave og for høje strømninger — overvågning af emissionsgrænser.
 b)
 for langsom reaktion fra EGR-aktuator: EGR-systemets evne til at opnå den strømningshastighed, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen — overvågning af funktionsdygtighed
 c)
 EGR-kølers køleevne: EGR-kølersystemts evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse — overvågning af funktionsdygtighed.
 PUNKT 7
 OVERVÅGNING AF BRÆNDSTOFSYSTEM
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i brændstofsystemet på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe — overvågning af funktionsdygtighed.
 b)
 Brændstofsystemets trykstyring:


text:
brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe, når systemet er konstrueret på en sådan måde, at trykket kan styres uafhængigt af andre parametre — overvågning af funktionsdygtighed.
 c)
 Indsprøjtningsindstilling: brændstofsystemets evne til at opnå den brændstof-timing, der er afgivet kommando om, for mindst én af injektionerne, når motoren er udstyret med de relevante følere — overvågning af funktionsdygtighed.
 PUNKT 8
 STYRESYSTEM FOR LUFT OG TURBOLADER/LADETRYK
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i styresystemet for luft og turbolader/ladetryk på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved at detektere både for lavt og for højt ladetryk — overvågning af emissionsgrænser.
 b)
 Langsom reaktion i turbo ved variabel geometri (VGT): VGT systemets evne til at opnå den geometri, der er afgivet kommando om, inden for en af fabrikanten fastsat tid — overvågning af funktionsdygtighed.
 c)
 Køling af ladeluft: Ladeluftkølesystemets effektivitet — overvågning for totalt funktionssvigt.
 PUNKT 9
 SYSTEM MED VARIABEL VENTILINDSTILLING (VVT)
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i systemet med variabel ventilindstilling (VVT) på motorer udstyret med et sådant:
 a)
 VVT-målfejl: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om — overvågning af funktionsdygtighed.
 b)
 Langsom VVT-reaktion: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen — overvågning af funktionsdygtighed.
 PUNKT 10
 OVERVÅGNING AF FEJLTÆNDINGER
 Ingen forskrifter
 PUNKT 11
 OVERVÅGNING AF KRUMTAPHUSVENTILATION
 Ingen forskrifter
 PUNKT 12
 OVERVÅGNING AF MOTORENS KØLESYSTEM
 OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i motorens kølesystem:
 a)
 Kølervæsketemperatur (termostat): Termostaten sidder fast i åben tilstand: det er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger termostaten, hvis termostatsvigt ikke sætter andre OBD-overvågningsenheder ud af funktion — overvågning for totalt funktionssvigt.
 Der er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren, hvis ikke kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren anvendes til kontrolsløjfe/feedback-styring i et emissionsbegrænsningssystem og/eller ikke sætter nogen anden overvågningsenhed ud af funktion.
 Fabrikanter kan suspendere eller forsinke overvågningsenheden i den tid, der går for at nå op på en temperatur, der muliggør en kontrolsløjfe, hvis motoren er udsat for betingelser, der kunne føre til en forket diagnose (f.eks. køretøjsdrift i tomgang for mere end 50 til 75 % af opvarmningstiden).
 PUNKT 13
 OVERVÅGNING AF UDSTØDNINGSGASFØLER
 OBD-systemet skal overvåge, at udstødningsgasfølernes elektriske elementer i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg.
 PUNKT 14
 OVERVÅGNING AF TOMGANGSREGULERINGEN
 OBD-systemet skal overvåge, at de elektriske elementer i systemer til regulering af tomgangshastigheden i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg.
 Tillæg 4
 Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse
 Denne rapport udstedes af den administrative myndighed i overensstemmelse med punkt 6.3.3 og 7.3 efter gennemgang af et OBD-system eller en OBD-emissionsfamilie, når det pågældende system eller familie opfylder forskrifterne i dette tillæg.
 Den nøjagtige reference (herunder versionsnummer) for dette tillæg skal indgå i rapporten.
 Den nøjagtige reference


text:
(herunder versionsnummer) for dette regulativ skal indgå i rapporten.
 Rapporten skal omfatte en forside, der angiver OBD-systemets eller OBD-emissionsfamiliens endelige overensstemmelse, samt følgende fem punkter:
 Punkt 1
 OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMET
 Punkt 2
 OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMETS OVERENSSTEMMELSE
 Punkt 3
 OPLYSNINGER VEDRØRENDE UFULDSTÆNDIGHEDER
 Punkt 4
 OPLYSNINGER VEDRØRENDE PÅVISNINGSPRØVNINGER AF OBD-SYSTEMET
 Punkt 5
 PRØVNINGSPROTOKOL
 Indholdet af den tekniske rapport, herunder dennes punkter, skal mindst omfatte de elementer, der er angivet i de følgende eksempler.
 I rapporten skal det angives, at gengivelse eller offentliggørelse af rapporten i uddrag er ikke tilladt under skriftlig tilladelse fra den undertegnende administrative myndighed.
 ENDELIG RAPPORT OM OVERENSSTEMMELSE
 Dokumentationspakken og det/den deri beskrevne OBD-system/OBD-emissionsfamilie er i overensstemmelse med forskrifterne i følgende regulativ:
 Regulativ .../version .../gennemførelsesdato ...
 gtr .../A + B/version .../dato ...
 Denne rapport om teknisk overensstemmelse består af ... sider.
 Sted, dato: ...
 Sagsbehandler (navn og underskrift)
 Administrativ myndighed (navn, stempel)
 Punkt 1 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMET
 1. Hvilken type godkendelse er der anmodet om?
 Godkendelsestype
 —
 Godkendelse af et individuelt OBD-system
 JA/NEJ
 —
 Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie
 JA/NEJ
 —
 Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie
 JA/NEJ
 —
 Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie
 JA/NEJ
 —
 Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet
 JA/NEJ
 —
 Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl
 JA/NEJ
 2. Oplysninger vedrørende OBD-systemet
 Godkendelse af et individuelt OBD-system
 —
 type(r) (1) 1/af motorsystemfamilie (hvis relevant, jf. punkt 6.1 i dette bilag) eller type(r) (1)af enkeltmotorsystem(er)
 ...
 —
 OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie
 —
 Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)
 ...
 —
 Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie
 —
 Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)
 ...
 —
 Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Navnet på den motorsystemfamilie, der berøres af det nye OBD-system (hvis relevant)
 ...
 —
 Type (1) af det motorsystem, der berøres af det nye OBD-system
 ...
 —
 Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie
 —
 Liste (om nødvendigt udvidet) over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)
 ...
 —
 Liste (om nødvendigt udvidet) over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Aktualiseret (ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet
 —
 Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af konstruktionsændringen
 ...
 —
 Liste over de motortyper (1) der er berørt af konstruktionsændringen
 ...
 —
 Aktualiseret (hvis relevant, ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for


text:
OBD-emissionsfamilien
 ...
 —
 Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl
 —
 Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af omklassificeringen
 ...
 —
 Liste over de motortyper (1) der er berørt af omklassificeringen
 ...
 —
 Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato
 ...
 Punkt 2 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 OPLYSNINGER VEDRØRENDE OBD-SYSTEMETS OVERENSSTEMMELSE
 1. Dokumentationspakke
 De elementer, som fabrikanten har ladet indgå i denne dokumentationspakke for OBD-emissionsfamilien er udtømmende og er i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i dette bilag, for så vidt angår følgende punkter:
 —
 dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system
 JA/NEJ
 —
 dokumentation vedrørende hver DTC
 JA/NEJ
 —
 dokumentation vedrørende fejlklassificeringen
 JA/NEJ
 —
 dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien
 JA/NEJ
 Den dokumentation, der kræves i punkt 8.2 i dette bilag ved montering af et OBD-system i et køretøj, er givet af fabrikanten i dokumentationspakken, er udtømmende og er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag:
 JA/NEJ
 Monteringen af motorsystemet udstyret med OBD-system er i overensstemmelse med tillæg 1 til dette bilag:
 JA/NEJ
 2. Dokumentationens indhold
 Overvågning
 —
 Overvågningsenhederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Klassificering
 —
 Klassificeringen af fejl er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.5 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Skema for aktivering af fejlindikatoren
 —
 I overensstemmelse med punkt 4.6.3 i dette bilag er skemaet for MI-aktivering:
 Diskriminatorisk/Ikke-diskriminatorisk
 Aktivering og slukning af fejlindikatoren er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.6 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Registrering og sletning af DTC'er
 —
 Registrering og sletning af DTC'er er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.3 og 4.4 i dette bilag:
 JA/NEJ
 Udkobling af OBD-systemet
 —
 Strategierne beskrevet i denne dokumentationspakke for en midlertidig udkobling af OBD-systemet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2 i dette bilag
 JA/NEJ
 Det elektroniske systems sikkerhed
 —
 De foranstaltninger, der er beskrevet af fabrikanten for det elektroniske systems sikkerhed er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.8 i dette bilag
 JA/NEJ
 Punkt 3 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 OPLYSNINGER VEDRØRENDE UFULDSTÆNDIGHEDER
 Antal ufuldstændigheder i OBD-systemet
 (f.eks. 4 ufuldstændigheder)
 Er ufuldstædighederne i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.4 i dette bilag?
 JA/NEJ
 Ufuldstændighed nr. 1
 —
 ufuldstændighedens art
 f.eks. måling af urea-koncentration (SCR) indenfor fastsatte tolerancer
 —
 ufuldstændighedsperiode
 f.eks. et år/seks måneder efter godkendelsesdato
 (Beskrivelse af ufuldstændighederne nr. 2 til nr. n-1)
 Ufuldstændighed nr. n
 —
 ufuldstændighedens art
 f.eks. måling af NH3-koncentration bag SCR-systemet
 —
 ufuldstændighedsperiode
 f.eks. et år/seks måneder efter godkendelsesdato
 Punkt 4 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 PÅVISNINGSPRØVNING AF OBD-SYSTEMET
 1. Resultat af prøvning af OBD-systemet
 Prøvningsresultater
 Det OBD-system, der er beskrevet i ovennævnte overensstemmende dokumentationspakke, er med tilfredsstillende resultat blevet prøvet i henhold til punkt 6 i dette bilag for at påvise, at overvågningsenheder og fejlklassifikationer som anført i punkt 5 er overensstemmende:
 JA/NEJ
 Nærmere oplysninger om de gennemførte påvisningsprøvninger findes i punkt 5.
 1.1. OBD-system prøvet i motorprøvebænk
 Motor
 —
 Motornavn (fabrikanter og handelsnavne):
 ...
 —
 Motortype (som angivet i godkendelsesdokumentet):
 ...
 —
 Motornummer (serienummer):
 ...


text:
Styreenheder berørt af dette bilag (inkl. motorens elektroniske styreenhed)
 —
 Vigtigste funktionalitet:
 ...
 —
 Identifikationsnummer (software og kalibrering):
 ...
 Diagnoseværktøj (scanningsværktøj anvendt under prøvning)
 —
 Fabrikant:
 ...
 —
 Type:
 ...
 —
 Software/version
 ...
 Prøvningsoplysninger
 —
 Omgivende prøvningsforhold (temperatur, fugtighed, tryk):
 ...
 —
 Sted for prøvning (inkl. højde over havets overflade)
 ...
 —
 Brændstof anvendt til prøvning:
 ...
 —
 Motorsmøringsolie:
 ...
 —
 Prøvningsdato:
 ...
 2. Påvisningsprøvning vedrørende montering af OBD-system
 Ud over påvisningen af OBD-system/OBD-emissionsfamilie er monteringen af OBD-systemet/OBD-systemerne inden for OBD-emissionsfamilien blevet prøvet i et køretøj i overensstemmelse med bestemmelserne i tillæg 1 det bilag, der henvises til:
 JA/NEJ
 2.1. Prøvningsresultat vedrørende montering af OBD-system
 Prøvningsresultater
 Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet på et køretøj, er monteringen af OBD-systemet så blevet prøvet med tilfredsstillende resultat i overensstemmelse med tillæg 1 til det bilag, der henvises til?
 JA/NEJ
 2.2. Monteret system omfattet af prøvningen
 Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet i et køretøj:
 Prøvningskøretøj
 —
 Køretøjsnavn (fabrikant og handelsnavne):
 ...
 —
 Køretøjstype:
 ...
 —
 Køretøjsidentifikationsnummer (VIN):
 ...
 Diagnoseværktøj (scanningsværktøj anvendt under prøvning)
 —
 Fabrikant:
 ...
 —
 Type:
 ...
 —
 Software/version:
 ...
 Prøvningsoplysninger
 —
 Sted, dato:
 ...
 Punkt 5 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)
 PRØVNINGSPROTOKOL
 Påvisningsprøvning for OBD-system
 Generelt
 Påvisning af fejlklassifikationen
 Påvisning af OBD-funktionsdygtighed
 Prøvning
 Emissionsniveau
 Klassifikation
 Kvalificering af den forringede komponent
 Aktivering af fejlindikator (MI)
 Fejl
 Fejlkode
 Prøvet efter punkt
 Prøvecyklus
 Over OTL
 Under OTL
 Under EL + X
 Klassifikation foreslået af fabrikant
 Endelig klassifikation (1)
 Prøvet efter punkt
 Prøvecyklus
 Kvalificeret
 Prøvet efter punkt
 Prøvecyklus
 Kontinuerlig MI efter ... cyklus
 Kort MI efter ... cyklus
 Kommandostyret MI efter ... cyklus
 SCR- systemdoseringsventil
 P2...
 ikke prøvet
 —
 —
 —
 A
 A
 6.3.2.1
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 anden
 EGR-ventil elektrisk
 P1...
 ikke prøvet
 A
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 første
 EGR-ventil mekanisk
 P1...
 ikke prøvet
 B1
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 anden
 EGR-ventil mekanisk
 P1...
 6.2.2
 WHTC
 X
 B1
 B1
 ikke prøvet
 ja
 EGR-ventil mekanisk
 P1...
 6.2.2
 WHTC
 X
 B1
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 anden
 Lufttemperaturføler elektrisk
 P1...
 ikke prøvet
 B2
 B2
 6.3.2.1
 WHTC
 ja
 6.3.1.
 WHTC
 første
 Olieotemperaturføler elektrisk
 P1...
 6.2.6
 ETC
 X
 C
 C
 ikke prøvet
 ja
 Noter: 1) på anmodning af certifikationsmyndigheden kan fejlen omklassificeres i en anden klasse end den af fabrikanten foreslåede.
 Kun de fejl, der er blevet prøvet enten med henblik på klassificering eller funktionsdygtighed, og de fejl, der er blevet omklassificeret på anmodning af certifikationsmyndigheden er anført på dette ark.
 En fejl kan prøves enten med henblik på klassifikation eller funktionsdygtighed eller begge dele.
 Det eksempel, der er anført for den mekaniske EGR-ventil, viser hvorledes disse 3 tilfælde indgår i tabellen.
 (1) Som anført i godkendelsesdokumentet.
 Tillæg 5
 Fryseramme- og datastrømsoplysninger
 Nedenstående tabeller anfører de oplysninger, der er omhandlet i punkt 4.7.1.4 og 4.7.2 i dette bilag.
 Tabel 1
 Obligatoriske krav:
 Fryseramme
 Datastrøm
 Beregnet belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved den aktuelle motorhastighed)
 x
 x
 Motorhastighed
 x
 x
 Kølervæsketemperatur (eller tilsvarende)
 x
 x
 Barometertryk (målt direkte eller skønnet)
 x
 x
 Tabel 2
 Valgfri


text:
oplysninger om motorhastighed og -belastning:
 Fryseramme
 Datastrøm
 Førerens efterspurgte motordrejningsmoment (som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment)
 x
 x
 Faktisk motordrejningsmoment (beregnet som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment, f.eks. beregnet ud fra kommandoefterspurgt indsprøjtningsmængde af brændstof)
 x
 x
 Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment
 x
 Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment som en funktion af motorhastigheden
 x
 Tid forløbet siden motorstart
 x
 x
 Tabel 3
 Valgfrie oplysninger, hvis de bruges af emissions- eller OBD-systemet til at indkoble eller udkoble OBD-oplysninger
 Fryseramme
 Datastrøm
 Brændstofniveau
 x
 x
 Motorolietemperatur
 x
 x
 Køretøjets hastighed
 x
 x
 Spænding til motorstyringscomputersystem (for hoved-styrechip)
 x
 x
 Tabel 4
 Valgfrie oplysninger, hvor motoren, hvis den er udstyret hertil, føler eller beregner oplysningerne:
 Fryseramme
 Datastrøm
 Absolut gasspjældsstilling/indsugningsluftspjældstilling (stilling af ventil til regulering af indsugningsluft)
 x
 x
 Status af reguleringssystem for dieselbrændstof, hvis der er tale om et kontrolsløjfesystem (f.eks. kontrolsløjfesystem for brændstoftryk)
 x
 x
 Tryk i højtryksakkumulator (rail)
 x
 x
 Indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen)
 x
 x
 Repræsentativ timing af brændstofindsprøjtning (start på første hovedindsprøjtning)
 x
 x
 Kommandoefterspurgt tryk i højtryksakkumulator (rail)
 x
 x
 Kommandoefterspurgt indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen)
 x
 x
 Indsugningsluftens temperatur
 x
 x
 Den omgivende lufts temperatur
 x
 x
 Lufttemperatur ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine)
 x
 x
 Tryk ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine)
 x
 x
 Ladelufttemperatur (efter-intercooler, hvis monteret)
 x
 x
 Faktisk ladetryk
 x
 x
 Luftstrømshastighed fra føler for masseluftstrøm
 x
 x
 EGR-ventilens kommandoefterspurgte arbejdscyklus/stilling (hvis EGR styres på denne måde)
 x
 x
 EGR-ventilens faktiske arbejdscyklus/stilling
 x
 x
 Status for kraftudtag (aktiv eller ikke-aktiv)
 x
 x
 Speederens stilling
 x
 x
 Redundant absolut speederstilling
 x
 hvis følt
 Øjeblikkeligt brændstofforbrug
 x
 x
 Kommandoefterspurgt ladetryk/tilstræbt ladetryk (hvis ladetrykket bruges til at styre turboen)
 x
 x
 DPF-indgangstryk
 x
 x
 DPF-udgangstryk
 x
 x
 DPF-delta-tryk
 x
 x
 Udstødningstryk ved motorudgang
 x
 x
 DPF-indgangstemperatur
 x
 x
 DPF-udgangstemperatur
 x
 x
 Temperatur af udstødningsgas ved motorudgang
 x
 x
 Turbolader-/turbinehastighed
 x
 x
 Stilling af turbo med variabel geometri
 x
 x
 Kommandoefterspurgt stilling af turbo med variabel geometri
 x
 x
 Ladetrykventilens stilling
 x
 x
 Output fra føler for luft-/brændstofforholdet
 x
 Output fra lambdasonde
 x
 Output fra NOx-føler
 x
 Tillæg 6
 Referencestandarder
 Dette bilag indeholder referencer til de industristandarder, der skal anvendes i henhold til bestemmelserne i dette bilag i forbindelse med den serielle kommunikationsgrænseflade til køretøj/motor. Der findes tre tilladte identificerede løsninger, ISO 15765-4 eller SAE J1939-73 eller ISO/PAS 27145. Desuden findes der andre ISO- eller SAE-standarder, der finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i dette bilag.
 ISO 15765-4 og de specifikationer, der indgår ved reference deri for at opfylde kravene i WWH-OBD.
 ISO 15765-4 »Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems«, dateret år 2006.
 SAE J1939-73 og de specifikationer, der indgår ved reference deri for at opfylde kravene i WWH-OBD.
 J1939-73 »APPLICATION LAYER — DIAGNOSTICS«, dateret år 2006.
 ISO/PAS 27145 og de specifikationer, der indgår ved reference deri for at opfylde kravene i WWH-OBD.
 i)
 ISO/PAS 27145-1:2006 Road vehicles — On board diagnostics (WWH-OBD) implementation — Part 1 — General


text:
Information and use case definitions
 ii)
 ISO/PAS 27145-2:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary
 iii)
 ISO/PAS 27145-3:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary
 iv)
 ISO/PAS 27145-4:2006 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment.
 Følgende ISO-standarder er integreret i dette regulativ ved reference:
 ISO 15031-3:2004 »Road vehicles — Communication between vehicle and external equipment for emissions-related diagnostics — Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use«.
 Følgende dokumenter fra Society of Automotive Engineers (SAE) er integreret i dette regulativ ved reference:
 SAE J2403 »Medium/Heavy-Duty E/E Systems Diagnosis Nomenclature«, dateret august 2004.
 SAE J1939-13 »Off-Board Diagnostic Connector«, dateret marts 2004.
 Tillæg 7
 Dokumentation vedrørende oplysninger om OBD-systemet
 De oplysninger vedrørende OBD, som kræves i henhold til dette tillæg, skal leveres af fabrikanten med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, på den måde, der er foreskrevet i selve regulativet.
 Udskiftningsdele, diagnoseværktøj og prøvningsudstyr
 Disse oplysninger skal gøre det muligt for fabrikanter af udskiftnings- og eftermonteringsdele at producere dele, som er kompatible med OBD-systemet med henblik på fejlfri funktion, således at køretøjets bruger sikres mod svigt. Tilsvarende skal sådanne relevante oplysninger gøre det muligt for producenter af diagnoseværktøj og prøveudstyr at fremstille værktøj og udstyr, som giver effektiv og nøjagtig fejlfinding på køretøjets emissionsbegrænsningssystemer.
 Hvis der er tale om udskiftnings- eller servicekomponenter, kan der kun anmodes om oplysninger om komponenter, der er underlagt en godkendelse, eller om komponenter, der indgår i et system, der er underlagt en typegodkendelse.
 Anmodningen om oplysninger skal identificere den nøjagtige specifikation af den motormodeltype/motormodeltype inden for en motorfamilie, som der anmodes om oplysninger om. I anmodningen skal det bekræftes, at oplysningerne skal anvendes til udvikling af eftermonteringsdele eller — komponenter, diagnoseværktøj eller prøvningsudstyr.
 Reparationsinformationer
 Senest tre måneder efter, at fabrikanten har givet én autoriseret forhandler eller ét værksted reparationsinformationer, stiller fabrikanten disse informationer (herunder alle senere ændringer og tilføjelser) til rådighed mod passende, ikke diskriminerende vederlag.
 Fabrikanten skal også — mod betaling, når det er hensigtsmæssigt — stille de tekniske oplysninger, der er nødvendige for at reparere eller vedligeholde motorkøretøjer, til rådighed, medmindre disse oplysninger er omfattet af en intellektuel ejendomsret eller udgør væsentlig hemmelig knowhow, som foreligger i en identificeret passende form; i så fald må de nødvendige tekniske oplysninger ikke tilbageholdes utilbørligt.
 Alle, der erhvervsmæssigt foretager vedligeholdelse og reparation, yder vejhjælp eller foretager tekniske undersøgelser og afprøvninger af køretøjer, og alle, der fremstiller eller sælger udskiftnings- eller eftermonteringsdele, diagnoseværktøjer og prøvningsudstyr, har krav på adgang til de nævnte oplysninger.
 Overholdes dette ikke, træffer den administrative myndighed passende foranstaltninger til — i overensstemmelse med de procedurer, der gælder for typegodkendelse og overvågning af køretøjer efter ibrugtagning — at sikre, at reparationsinformationerne er til disposition.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0103(67)
 Aftale om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde - Bilag XVII - Intellektuel ejendomsret - Liste som omhandlet i artikel 65, stk. 2
 EF-Tidende nr. L 001 af 03/01/1994 s. 0482 - 0483
 BILAG XVIIINTELLEKTUEL EJENDOMSRET Liste som omhandlet i artikel 65, stk. 2INDLEDNINGNaar de i dette bilag omhandlede retsakter indeholder begreber eller henvisninger til procedurer, der er specielle for Faellesskabets retsorden, som f.eks.: - praeambler- hvem EF-retsakterne er rettet til- EF's omraader og sprog- rettigheder og forpligtelser, som EF-medlemsstaterne eller deres offentlige organer, virksomheder eller borgere har i forhold til hinanden, og- informations- og notifikationsprocedurergaelder protokol 1 om horisontale tilpasninger, medmindre andet er bestemt i dette bilag. OMHANDLEDE RETSAKTER1. 387 L 0054: Raadets direktiv 87/54/EOEF af 16. december 1986 om retlig beskyttelse af halvlederprodukters topografi (EFT L 24 af 27.1.1987, s. 36)Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger: a) I artikel 1, stk. 1, litra c), erstattes henvisningen til Traktatens artikel 223, stk. 1, litra b), med en henvisning til EOES-aftalens artikel 123. b) Artikel 3, stk. 6-8, finder ikke anvendelse. c) Artikel 5, stk. 5, erstattes med foelgende: Eneretten til at tillade eller forbyde de i stk. 1, litra b), anfoerte handlinger omfatter ikke handlinger, der udfoeres, efter at topografien eller halvlederproduktet er blevet markedsfoert inden for en kontraherende parts omraade af den person, som har ret til at tillade saadan markedsfoering, eller med denne persons samtykke. 2. 390 D 0510: Raadets foerste beslutning 90/510/EOEF af 9. oktober 1990 om udvidelse af den retlige beskyttelse af halvlederprodukters topografi til at omfatte personer fra visse lande og territorier (EFT L 285 af 17.10.1990, s. 29). Beslutningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger: a) I bilaget udgaar henvisningen til OEstrig og Sverige. b) Herudover gaelder foelgende: Dersom et i bilaget anfoert land eller territorium ikke giver den i beslutningen forudsete beskyttelse til personer fra en kontraherende part, skal de kontraherende parter bestraebe sig paa at sikre, at det paagaeldende land eller territorium yder en saadan beskyttelse til vedkommende kontraherende part senest et aar efter denne aftales ikrafttraeden. 3. a) 390 D 0511: Raadets anden beslutning 90/511/EOEF af 9. oktober 1990 om udvidelse af den retlige beskyttelse af halvlederprodukters topografi til at omfatte personer fra visse lande og territorier (EFT L 285 af 17.10.1990, s. 31)b) 390 D 0541: Kommissionens beslutning 90/541/EOEF af 26. oktober 1990 i overensstemmelse med Raadets beslutning 90/511/EOEF om fastsaettelse af de lande, hvis selskaber eller andre juridiske personer den retlige beskyttelse af halvlederprodukters topografi udvides til at omfatte (EFT L 307 af 7.11.1990, s. 21)Ud over disse to beslutninger finder foelgende bestemmelse anvendelse: EFTA-staterne forpligter sig til i forbindelse med aftalen at vedtage Raadets beslutning 90/511/EOEF samt de beslutninger, som Kommissionen vedtager i overensstemmelse med naevnte raadsbeslutning, hvis disses gyldighedsperiode forlaenges ud over den 31. december 1992. Senere aendringer eller udskiftninger skal vedtages, inden aftalen traeder i kraft. 4. 389 L 0104: Raadets foerste direktiv 89/104/EOEF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning


text: om varemaerker (EFT L 40 af 11.2.1989, s. 1). Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger: a) I artikel 3, stk. 2, forstaas ved »varemaerkelovgivning« den i en kontraherende part gaeldende varemaerkelovgivning. b) I artikel 4, stk. 2, litra a), nr. i), stk. 2, litra b), og stk. 3, samt artikel 9 og 14 finder bestemmelserne vedroerende EF-varemaerket ikke anvendelse paa EFTA-staterne, medmindre EF-varemaerket omfatter disse. c) Artikel 7, stk. 1, erstattes med foelgende: »De til varemaerket knyttede rettigheder giver ikke indehaveren ret til at forbyde brugen af maerket for varer, som af indehaveren selv eller med dennes samtykke er markedsfoert inden for en kontraherende parts omraade under dette maerke.«5. 391 L 0250: Raadets direktiv 91/250/EOEF af 14. maj 1991 om retlig beskyttelse af edb-programmer (EFT L 122 af 17.5.1991, s. 42). Direktivets bestemmelser skal med henblik paa denne aftale laeses med foelgende tilpasninger: Artikel 4, litra c), erstattes med foelgende: »enhver form for offentlig spredning, herunder udlejning, af det originale edb-program eller kopier deraf. Foerste gang en kopi af et edb-program saelges inden for en kontraherende parts omraade af rettighedshaveren eller med dennes tilladelse, er rettighedshaverens ret til at sprede den paagaeldende kopi inden for de kontraherende parters omraade udtoemt, med undtagelse af retten til at udoeve kontrol med yderligere udlejning af edb-programmet eller en kopi deraf.«


text:
 28.3.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 81/3
 PROTOKOL
 til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side om ændring af aftalen med henblik på at udvide aftalens bestemmelser til også at omfatte bilateral handel med tekstiler under hensyn til udløbet af den bilaterale tekstilaftale
 DEN EUROPÆISKE UNION
 på den ene side, og
 REPUBLIKKEN USBEKISTAN
 på den anden side,
 i det følgende med henblik på denne protokol benævnt »parterne«,
 som tager følgende i betragtning:
 (1)
 Partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side trådte i kraft den 1. juli 1999.
 (2)
 Der har fundet forhandlinger sted for at sikre, at anvendelsesområdet for de principper i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, der finder anvendelse på handel med andre varer, formelt udvides til også at omfatte handel med tekstilprodukter.
 (3)
 Der bør vedtages passende ændringer af partnerskabs- og samarbejdsaftalen —
 ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1
 I partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side foretages følgende ændringer:
 1)
 Artikel 8, stk. 3, udgår.
 2)
 I artikel 11 udgår henvisningerne til artikel 16.
 3)
 Artikel 16 udgår.
 4)
 Aftalens bilag I udgår.
 Artikel 2
 Denne protokol træder i kraft den første dag i måneden efter, at Den Europæiske Union eller Usbekistan, uanset hvem der er den sidste, har givet meddelelse om afslutningen af de interne procedurer, der er nødvendige for godkendelsen af denne protokol.
 Artikel 3
 Denne protokol udgør en integrerende del af partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side.
 Artikel 4
 Denne protokol er udfærdiget i to eksemplarer på hver af parternes officielle sprog, dvs. på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og usbekisk, idet hver tekst har samme gyldighed.
 Съставено в Ташкент на седми април две хиляди и единадесета година.
 Hecho en Tashkent a los siete días del mes de abril del año dos mil once.
 V Taškentu dne sedmého dubna dva tisíce jedenáct.
 Udfærdiget i Tashkent, den syvende april to tusind og elleve.
 Geschehen zu Taschkent am siebten April zweitausendelf.
 Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta aprillikuu seitsmendal päeval Taškentis.
 Έγινε στην Τασκένδη, στις εφτά Απριλίου δύο χιλιάδες έντεκα.
 Done at Tashkent on the seventh day of April in the year two thousand and eleven.
 Fait à Tachkent, le sept avril deux mille onze.
 Fatto a Tashkent, addì sette aprile duemilaundici.
 Taškentā, divi tūkstoši vienpadsmitā gada septītajā aprīlī.
 Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų balandžio septintą dieną Taškente.
 Kelt Taskentben, a kettőezer-tizenegyedik év április havának hetedik napján.
 Magħmul f'Taxkent fis-seba' jum ta' April fis-sena elfejn u ħdax.
 Gedaan te Tasjkent, de zevende april tweeduizend elf.
 Sporządzono w Taszkencie


text:
dnia siódmego kwietnia roku dwa tysiące jedenastego.
 Feito em Tachkent, aos sete dias do mês de Abril do ano de dois mil e onze.
 Întocmit la Tașkent la șapte aprilie două mii unsprezece.
 V Taškente dňa siedmeho apríla dvetisícjedenásť.
 V Taškentu, sedmega aprila dva tisoč enajst.
 Tehty Tashkentissa seitsemäntenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattayksitoista.
 Som skedde i Tasjkent den sjunde april år tjugohundraelva.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Узбекистан
 Por la República de Uzbekistán
 Za Uzbeckou republiku
 For Republikken Usbekistan
 Für die Republik Usbekistan
 Usbekistani Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία του Ουζμπεκιστάν
 For the Republic of Uzbekistan
 Pour la République d'Ouzbékistan
 Per la Repubblica dell'Uzbekistan
 Uzbekistānas Republikas vārdā –
 Uzbekistano Respublikos vardu
 Üzbegisztán részéről
 Għar-Repubblika ta' l-Uzbekistan
 Voor de Republiek Oezbekistan
 W imieniu Republiki Uzbekistanu
 Pela República do Usbequistão
 Pentru Republica Uzbekistan
 Za Uzbeckú republiku
 Za Republiko Uzbekistan
 Uzbekistanin tasavallan puolesta
 På republiken uzbekistans vägnar


text:
Nr . L 292 / 50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15 . 10 . 87
 AFTALE
 i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Haiti om
 handel med tekstilvarer
 Brev nr . 1
 Hr .
 Ved afslutningen af forhandlingerne mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen
 for Republikken Haiti om handel med tekstilvarer var parterne enige om følgende :
 1 . Aftalens anvendelsesområde
 Denne aftale vedrører tekstilvarer , der er omfattet af bestemmelserne i arrangementet vedrørende
 international handel med tekstilvarer , som har oprindelse i Haiti , og som er anført i bilag I.
 2 . Indledning af konsultationer
 På anmodning af en af parterne indledes der konsultationer , hvor parterne udviser vilje til samarbejde
 om løsning af problemer , der opstår i forbindelse med anvendelsen af denne aftale .
 Såfremt eksporten af tekstilvarer , der er omfattet af denne aftale , og som har oprindelse i Haiti , efter
 Kommissionens opfattelse forårsager eller truer med at forårsage forstyrrelser på markedet i
 Fællesskabet eller i en af dets regioner , forpligter Republikken Haiti sig til på anmodning fra
 Fællesskabet inden for en frist på højst en måned fra fremsættelsen af anmodningen at indlede
 konsultationer i henhold til bestemmelserne i arrangementet vedrørende international handel med
 tekstilvarer , med henblik på at finde en passende løsning og eventuelt at erstatte denne aftale i form af
 brevveksling med en aftale , der indeholder bestemmelser svarende til bestemmelserne i de aftaler , som
 Fællesskabet har indgået med andre tekstileksporterende lande , hvis handel med de pågældende varer
 har et omfang , der svarer til omfanget af Haitis handel med disse varer .
 3. Klassifikation af tekstilvarer
 — Klassifikationen af de tekstilvarer , der er omfattet af denne aftale , bygger på den fælles toldtarifs
 nomenklatur og på statistisk varefortegnelse for Fællesskabets udenrigshandel og for samhandelen
 mellem dets medlemsstater ( NIMEXE ).
 — Når Den Internationale Konvention om det Harmoniserede Varebeskrivelses- og Varenomenkla
 tursystem ( HS ) træder i kraft , skal denne klassifikation baseres på det harmoniserede system og på
 de fællesskabsnomenklaturer , der bvgger på dette system .
 4. Udveksling af statistiske oplysninger
 Fællesskabet og Republikken Haiti forpligter sig til at udveksle foreliggende statistiske oplysninger om
 Fællesskabets samlede import og Haitis samlede eksport af de tekstilvarer , der er anført i bilag I ,
 fordelt på varekategorier .
 5. Regler vedrørende varers oprindelse
 — Oprindelsen af de varer , der er omfattet af denne aftale , fastlægges i overensstemmelse med
 gældende regler i Fællesskabet .
 — Ved indførsel i Fællesskabet af varer med oprindelse i Haiti fremlægges et oprindelsescertifikat
 svarende til den model , der er anført i bilag II .
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 292 / 51
 — Oprindelsescertifikater udstedes af de kompetente regeringsmyndigheder i Republikken Haiti ,
 såfremt de pågældende varer kan anses for at have oprindelse i Haiti i henhold til de i Fællesskabet
 herom gældende regler .
 — Varerne i gruppe III kan dog indføres i Fællesskabet


text:
, såfremt eksportøren blot på fakturaen eller et
 andet handelsdokument , der vedrører de pågældende varer , afgiver en erklæring om , at varerne i
 henhold til de i Fællesskabet herom gældende regler har oprindelse i Haiti .
 — Det i stk . 2 nævnte oprindelsescertifikat er ikke påkrævet ved import af varer , for hvilke der
 foreligger et oprindelsescertifikat A eller APR udfærdiget i overensstemmelse med de i
 Fællesskabet herom gældende regler , for at de pågældende varer kan komme ind under ordningen
 med generelle toldpræferencer .
 6 . Administrativt samarbejde
 Fællesskabet og Republikken Haiti forpligter sig til at arbejde nært sammen for at hindre omlægninger
 af samhandelen , som vil kunne påvirke handelen med tekstilvarer . Fællesskabet og Republikken Haiti
 bistår følgelig hinanden i forbindelse med efeterprøvning af ægtheden og gyldigheden af de beviser for
 oprindelse , der foreskrives i denne aftale .
 Resultaterne af de undersøgelser , der skal foretages i den forbindelse , navnlig på Fællessskabets
 anmodning , sendes omgående til Fællesskabet sammen med genparter af relevant dokumentation .
 Tjenestemænd udpeget af Fællesskabet kan efter aftale mellem Fællesskabet og Republikken Haiti
 deltage i sådanne undersøgelser .
 Republikken Haiti forpligter sig til at meddele Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber navn
 og adresse på de regeringsmyndigheder , der er bemyndiget til at udstede og kontrollere oprindelses
 certifikater , og som er ansvarlige for gennemførelsen af det administrative samarbejde .
 7 . Aftalens territoriale anvendelse
 Denne aftale gælder på den ene side for de områder , hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske
 Økonomiske Fællesskab finder anvendelse , og på de betingelser , der er fastsat i nævnte traktat, og på
 den anden side for Republikken Haitis område . ,
 8 . Gyldighedsperiode
 Denne aftale finder anvendelse fra den 1 . januar 1987 til den 31 . december 1991 .
 Jeg skal herved foreslå , at denne skrivelse og Deres bekræftelse heraf, såfremt Deres regering kan
 erklære sig indforstået hermed , udgør en aftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og
 Republikken Haiti .
 Modtag , hr forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
 Pa vegne af
 Rådet for De Europæiske Fællesskaber
 ---pagebreak--- Nr . L 292 / 52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15 . 10 . 87
 Brev nr. 2
 Hr .
 Jeg skal herved anerkende modtagelsen af Deres skrivelse af dags dato med følgende ordlyd :
 » Ved afslutningen af forhandlingerne mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og
 regeringen for Republikken Haiti om handel med tekstilvarer var parterne enige om følgende :
 1 . Aftalens anvendelsesområde
 Denne aftale vedrører tekstilvarer , der er omfattet af bestemmelserne i arrangementet vedrørende
 international handel med tekstilvarer , som har oprindelse i Haiti , og som er anført i
 bilag I.
 2 . Indledning af konsultationer
 På anmodning af en af parterne indledes der konsultationer , hvor parterne udviser vilje til
 samarbejde om løsning af problemer , der opstår i forbindelse med anvendelsen af denne
 aftale .
 Såfremt eksporten af tekstilvarer , der er omfattet af denne aftale , og som har oprindelse