text:
er, at de kan vende sikkert tilbage til deres oprindelsesland, så snart betingelserne for en sådan tilbagevenden er opfyldt. At flygtninge og fordrevne personer over hele Syrien og fra Syrien samt deres værtssamfund får opfyldt deres behov, har højeste prioritet for hele det internationale samfund, hvis bestræbelser med henblik herpå bør intensiveres. Begge parter vil imidlertid være opmærksomme på, hvor vigtigt det er at skabe betingelser for, at flygtninge fra Syrien og fordrevne syrere, også under overgangen, kan vende sikkert tilbage i overensstemmelse med alle den humanitære folkerets normer og under hensyntagen til værtslandenes interesser.
 I denne ånd vil Libanon og EU drage de konkrete fordele af deres fælles tilsagn om at forbedre den politiske dialog ved i fællesskab at vurdere og fremme tilstedeværelsen af sådanne betingelser bilateralt og i relevante internationale fora, hvor EU og dets medlemsstater vil afspejle Libanons særlige situation og nødvendigheden af at tage landets vitale interesser i betragtning og udtrykke deres alvorlige bekymring over, at Libanon huser over 1 mio. flygtninge, som UNHRC har registreret, og over, hvordan det indvirker på værtssamfundene og sikkerheden og stabiliteten i Libanon og regionen som helhed.
 I denne sammenhæng og i erkendelse af, at flygtningekrisen vil trække ud, lancerede den libanesiske regering en ny tilgang til, hvordan det midlertidige og fortsatte ophold i Libanon for syrere, der er fordrevet fra Syrien, skal håndteres for at dæmpe presset på landet og dets borgere som følge af den syriske massetilstrømning på en sådan måde, at det hverken er til skade for landets og de libanesiske borgeres eller for flygtningenes interesser. Denne nye vision, som er skitseret i Libanons hensigtserklæring, der blev forelagt på Londonkonferencen i februar 2016, har sammen med den internationale støtte for så vidt angår passende finansiering og leveringsredskaber potentiale til at forbedre situationen væsentligt. Libanons regering vil lette adgangen til internationale midler og leveringsredskaber for de forskellige indsatsområder, navnlig dem, der er rettet mod den nationale økonomi, infrastruktur og jobskabelsesinitiativer, med de fornødne administrative og reguleringsmæssige foranstaltninger i overensstemmelse med de libanesiske love og bestemmelser.
 EU og Libanon ønsker interventioner med stor virkning, der omfatter alle former for finansiel bistand, tilskud og lån, for at dæmpe de drastiske virkninger af Syrienkrisen på Libanons finanser (1), på værtssamfundene og på landets økonomi, infrastruktur og miljø. Forbedringen af de økonomiske muligheder for flygtninge og fordrevne personer fra Syrien vil skulle indgå i de overordnede bestræbelser på at forbedre hele landets økonomiske modstandsdygtighed gennem udenlandske og lokale investeringer i jobskabelsesprojekter, infrastruktur og lokal økonomisk udvikling. Sådanne interventioner vil også bidrage til at skabe et klima, hvor statens låneomkostninger kunne sænkes betydeligt.
 Partnerskabsprioriteterne vil tage sigte på at fremme fælles interesser og forbedre samarbejdet. De er indbyrdes forbundne og gensidigt forstærkende. De vil også skabe en strategisk ramme for koordinering af politiske og sikkerhedsmæssige bestræbelser samt samarbejdsbestræbelser i de næste fire år (2016-2020). De nedenfor anførte prioriteter og mål bygger på regeringens eksisterende planer og strategier. De vil også danne grundlag for tilpasning af bistanden bag regeringens vision. Partnerskabsprioriteterne sigter mod at


text:
fremme ligestilling mellem kønnene, bl.a. gennem kvinders øgede deltagelse i politiske og beslutningstagende fora.
 1. Sikkerhed og terrorbekæmpelse
 Hovedmålet vil være at forbedre sikkerheden for alle europæiske og libanesiske borgere. Libanon og EU vil gå videre med reformer og forbedring af sikkerhedssektoren ved at udvikle sikkerhedsaktørernes institutionelle kapacitet, herunder retshåndhævelser, sikkerhedsforvaltning, tilsynsorganer og retsvæsen med fuld respekt for menneskerettighederne og de demokratiske normer.
 Angreb begået af Daesh understreger, at Europa og Libanon står over for en fælles terrortrussel. Vores bestræbelser vil fokusere på opbygning af et bredt sikkerheds- og terrorbekæmpelsespartnerskab. Den køreplan, som Libanon og EU nåede til enighed om efter dialogen om sikkerhed og terrorbekæmpelse den 26. januar 2016, vil sikre et stærkere og kvalitativt konkret samarbejde om bekæmpelse af de terrororganisationer, som FN's Sikkerhedsråd har udpeget. Samarbejdsområderne omfatter retsvæsen og retshåndhævelse, bekæmpelse af finansiering af terrorisme, grænseforvaltning, lufthavnssikkerhed og sikkerhed inden for civil luftfart samt bekæmpelse af voldelig ekstremisme. I den forbindelse vil EU aktivt anvende alle sine relevante redskaber, instrumenter og kapaciteter tiltænkt prioriterede tredjelande, som står over for en alvorlig terrortrussel.
 Libanon og EU vil arbejde hen imod en koordineret national tilgang til bekæmpelse af terrortruslen. Libanon vil med EU's støtte udarbejde sin nationale terrorbekæmpelsesstrategi, som vil omfatte bidrag fra eksperter fra medlemsstaterne, Europol, Cepol, Frontex og Eurojust. Resultatet bliver en strategi, der afspejler de unikke bidrag, som de enkelte dele af den libanesiske regering kan yde for at bekæmpe terrorisme og voldelig ekstremisme.
 2. Regeringsførelse og retsstatsprincippet
 Et stabilt Libanon kræver fremskridt med hensyn til regeringsførelse og retsstatsprincippet. EU vil samarbejde med Libanon om at:
 —
 udvikle samarbejdsprojekter på området for institutionel kapacitetsopbygning inden for rammerne af Libanons administrative reformstrategi
 —
 fremme de fælles værdier demokrati og retsstatsprincippet, herunder god regeringsførelse og gennemsigtige, stabile og effektive institutioner, beskyttelse af ytringsfriheden og en uafhængig presse
 —
 fortsætte med reformbestræbelser, der styrker retssystemets effektivitet og uafhængighed og sigter mod en mere effektiv offentlig sektor. For at opnå resultater inden for alle partnerskabsprioriteter vil det fortsat være helt afgørende at styrke bekæmpelsen af korruption, som hæmmer væksten og den økonomiske udvikling.
 Reformen af valgloven og valgreglerne vil være afgørende for, at landet kan moderniseres. Libanon glæder sig over, at EU har erklæret sig rede til at engagere sig i at fremme en valgreform i Libanon og i at forbedre forvaltningen på kommunalt plan. Bæredygtig udvikling kræver også fremme af menneskerettighederne, herunder beskyttelse af marginaliserede befolkningsgrupper.
 3. Fremme af vækst og jobmuligheder
 a) Kommuner
 Bestræbelser på at styrke modstandsdygtige samfund vil være en prioritet. Økonomiske forskelle i Libanon dræner landet for dets vækstpotentiale og er en trussel mod dets stabilitet. Der vil blive sat særlig fokus på ugunstigt stillede områder, bl.a. ved at give kommunerne mere magt, forene kommuner og lokale myndigheder og styrke civilsamfundsorganisationerne, med henblik på at forbedre de lokale forvaltningsstrukturer. Kvinders og unges øgede deltagelse vil blive støttet med henblik på at fremme en inklusiv tilgang til bæredygtig vækst. Dette vil også omfatte forbedring af leveringen af tjenester, f.eks. sundhedstjenester, og investeringer i kommunale infrastrukturprojekter. Kommunerne

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
er hårdt pressede af denne voldsomme befolkningsstigning, fordi de skal udvide de basale tjenester og opfylde de umiddelbare behov, som både de syriske borgere i landet og værtssamfundene har, hvilket fører til faldende kvalitet af de leverede tjenester.
 b) Private investeringer
 Der vil blive gjort en indsats for at revitalisere den libanesiske økonomi med fokus på at skabe anstændige beskæftigelsesmuligheder for alle og bredt baseret inklusiv vækst gennem øgede private investeringer. Økonomien spiller også en afgørende rolle for Libanons bestræbelser på at dæmpe virkningerne af den syriske krise. Med henblik herpå er det ønskeligt at fortsætte bestræbelserne på at afhjælpe Libanons makroøkonomiske ubalancer og budgetmæssige sårbarheder med de nødvendige reformer for at bane vej for højere bæredygtig vækst.
 Jobskabelse i hele landet vil bidrage til at skabe tillid til regeringen og de offentlige institutioner og fremme den sociale samhørighed. En stadig større formel økonomi vil generere hårdt tiltrængte indtægter, der kan støtte den offentlige sektors levering af tjenester og opbygge de offentlige institutioners legitimitet. Forbedret konkurrenceevne og diversificering kombineret med en aktiv privat sektor vil forbedre den nationale økonomis modstandsdygtighed og som følge heraf sætte skub i jobskabelsen i overensstemmelse med de libanesiske love og bestemmelser og vil på den måde mindske de sekteriske og sociale spændinger. Dette kan opnås gennem bred inddragelse af virksomheder og befolkningen, herunder den libanesiske diaspora, i innovation og videnbaserede økonomiske aktiviteter, og skabelse af ordentlige job, som er til fordel for alle. Gennemførelsen af tilsagnene i pagten mellem EU og Libanon vil give yderligere muligheder for landets udvikling.
 c) Infrastruktur
 Libanon og EU vil undersøge muligheden for at udnytte finansiering på lempelige vilkår til at udvide kritisk infrastruktur med henblik på at forbedre højt prioriterede sektorers produktivitet. Mulighederne for at inddrage internationale finansielle institutioner (IFI'er) i indførelsen af nye leveringsmetoder, herunder særlige tilskud, ikkefinansiel bistand og lån på lempelige vilkår, vil blive undersøgt i fællesskab. Der vil blive gjort en særlig indsats for at samarbejde med de organisationer i den private sektor, der kan være interesserede i at benytte sig af de muligheder, som europæiske finansieringsfaciliteter giver. Målet er at støtte udviklingen af kritisk infrastruktur såsom elektricitet, vand, affaldshåndtering og transport og at yde prioriteret støtte til produktionssektorerne. Mulighederne for målrettet finansiel bistand, herunder budgetstøtte, vil også blive undersøgt, hvis det er relevant. Desuden ser Libanon frem til at oprette EU-specifikke mekanismer til at mindske de risici, der er forbundet med store investeringsprogrammer. EU og Libanon vil sammen arbejde hen imod at skabe betingelser for konkrete finansielle interventioner, navnlig europæiske, med henblik på at støtte vigtige infrastrukturprojekter og eventuelt mobilisere EU's forskellige finansielle instrumenter.
 Ovennævnte indsatsområder vil være genstand for tæt samråd med henblik på at opnå konkrete resultater.
 d) Handel/landbrug/industri
 Libanon og EU agter også at styrke deres handelsforbindelser. Med henblik herpå vil Libanon og EU nedsætte og regelmæssigt samle en fælles arbejdsgruppe for yderligere at fremme handel og mindske de eksisterende ikketoldmæssige hindringer for handel med varer og tjenesteydelser. Denne arbejdsgruppe påbegynder sin mødevirksomhed hurtigst muligt.
 Der er en gensidig interesse for


text:
at fremme handelsforbindelserne ved at øge industrivarernes, servicesektorens og landbrugs- og agrofødevaresektorens konkurrenceevne, bl.a. ved at forbedre de libanesiske landbrugsvarers kvalitetsstandarder, og samtidig indarbejde begreberne bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion.
 Arbejdet på dette område vil også bidrage til at dæmpe den syriske krises indvirkning på handelen og til at fremme investeringer i arbejdskraftintensive sektorer såsom landbruget og industrien. De muligheder, som associeringsaftalen giver, bør udnyttes fuldt ud med henblik på at sikre fordele for begge parter, og der vil blive gjort bestræbelser på at lette markedsadgangen for libanesiske varer til EU-markedet og andre markeder yderligere. Der vil blive indført et forbedret samarbejde og teknisk bistand med hensyn til sundheds- og plantesundhedsmæssige standarder, herunder i samarbejde med den libanesiske private sektor, for at behandle disse spørgsmål på passende vis. På den måde kan Libanon øge eksporten af landbrugsvarer og maksimere fordelene ved de eksisterende markedsadgangsmuligheder, som omfatter opfyldelse af toldkontingenterne for landbrugsvarer i associeringsaftalen.
 EU vil vedblive med at tilskynde til og støtte Libanons medlemskab af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og dets positive deltagelse i Agadiraftalen.
 e) Energisikkerhed, klimaindsats og bevarelse af naturressourcer
 Øget opmærksomhed på miljøet gennem energieffektivitet, vedvarende energi, affaldshåndtering, vandforvaltning og bevarelse af naturressourcer kan fremme landets turismepotentiale, beskytte den nationale velstand og sikre, at befolkningen i mindre grad udsættes for sygdom og sundhedsfare. Forsknings- og innovationssamarbejde og -partnerskaber kan spille en afgørende rolle på alle disse områder ved at øge potentialet for integreret og effektiv forvaltning af naturressourcerne gennem en neksustilgang.
 De to parter sigter mod at realisere energisamarbejdets potentiale. En energidialog kan gøre det muligt at intensivere energisamarbejdet, bl.a. om efterforskning og udvinding af olie og gas og om dermed forbundne offshoremuligheder. Efter Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) vil EU og Libanon undersøge mulighederne for øget samarbejde om gennemførelsen af Libanons tilsigtede nationalt bestemte bidrag. Mulighederne for en gæld for natur-aftale kan undersøges med henblik på at mindske den offentlige gældsbyrde og forbedre bevarelsen af naturressourcerne.
 4. Migration og mobilitet
 Libanon og EU forhandler om en fælles erklæring med henblik på at iværksætte deres mobilitetspartnerskab begyndende med dialogen om migration, mobilitet og sikkerhed, og de vil også nå til enighed om et bilag med konkrete prioriterede foranstaltninger, der tjener det nye mobilitetspartnerskabs mål.
 De to parter vil søge at styrke deres samarbejde om migration og mobilitet gennem mobilitetspartnerskabet mellem Libanon og EU, som er en langsigtet ramme, der skal styrke Libanons kapacitet til at styre både regulær og irregulær migration under hensyntagen til dets interesser som værtsland og dets specifikke kontekst og knappe ressourcer samt den tunge byrde, det har båret siden begyndelsen af den syriske krise.
 Libanon og EU vil fremme samarbejdet om en lang række spørgsmål med den fælles opfattelse, at migration og mobilitet skal håndteres på en sammenhængende måde, og at de enkelte mål for mobilitetspartnerskabet bør forfølges lige energisk. Mobilitetspartnerskabets fulde og effektive gennemførelse vil være afgørende for samarbejdet mellem Libanon og EU på dette område. Dette omfatter bl.a. forbedring af velforvaltet mobilitet for libanesiske borgere


text:
og EU-borgere på de to parters områder, forøgelse af kapaciteten til at styre migrationsstrømme, styrkelse af kapaciteten til at forvalte grænserne, intensivering af dialogen om forhold vedrørende international beskyttelse, hvor fælles betænkeligheder vil blive drøftet, og, hvilket er vigtigst, sikring af, at sammenhængen mellem migration og udvikling styrkes yderligere og skaber synlige resultater for Libanons befolkning.
 5. Mekanismer for dialog og indbyrdes koordinering
 Den generelle ramme for samarbejdet mellem Libanon og EU er associeringsaftalen, som trådte i kraft i 2006. Det bliver vigtigt at rationalisere og optimere gennemførelsen af associeringsaftalen, bl.a. ved omfattende nytænkning af de dialoger og underudvalgsmøder, der finder sted. Ved at inddele underudvalgsmøderne i færre tematiske møder vil det blive muligt at fremme samarbejdet på prioriterede områder. Samtidig vil der måske også blive tilrettelagt bredere formater, der omfatter civilsamfundet og ikkestatslige aktører.
 De to parter er tillige rede til at uddybe den politiske dialog, bl.a. gennem et øget engagement på det udenrigspolitiske område. Metoder til at øge niveauet for samarbejde og samråd med det libanesiske udenrigs- og udvandringsministerium (kontaktpunkt for ENP) vil blive undersøgt under hensyntagen til EU's principfaste holdning om at støtte Libanons suverænitet, territoriale integritet, pluralisme og inklusive stabilitet.
 De to parter vil oprette en koordineringsmekanisme for jævnligt at revidere og overvåge gennemførelsen af partnerskabsprioriteterne og pagten med henblik på at sikre medejerskab, gennemsigtighed og gennemførelse til fordel for begge parter.
 PAGT MELLEM EU OG LIBANON
 Bilag til partnerskabsprioriteterne
 Indledning
 I lyset af den reviderede europæiske naboskabspolitik (ENP) og som meddelt på konferencen »Supporting Syria and the Region« i februar 2016 i London foreslår EU en omfattende støttepakke, der kombinerer forskellige politikelementer på EU's kompetenceområder. Dette dokument fastsætter nogle gensidigt aftalte foranstaltninger, som begge parter agter at gennemføre i god tro, og uden at dette berører deres retlige rammer. De foranstaltninger, der træffes inden for denne pagts anvendelsesområde, vil ikke være til skade for det libanesiske folk, og vil være i overensstemmelse med den libanesiske forfatning og de libanesiske love og bestemmelser.
 Pagten mellem EU og Libanon, der tager udgangspunkt i partnerskabsprioriteterne, vil fastlægge prioriterede foranstaltninger med henblik på at støtte landets stabilisering. De prioriterede foranstaltninger vil bygge på de prioriteter, som Libanons regering har fastlagt, herunder i hensigtserklæringen på konferencen i London og i krisereaktionsplanen for Libanon. Som det vigtigste vil pagten mellem EU og Libanon styrke det gensidige samarbejde mellem Libanons regering og EU i perioden 2016-2020. Mekanismen til evaluering af fremskridt i gennemførelsen af pagten vil bl.a. tage udgangspunkt i de politiske dialoger inden for de overordnede rammer af associeringsaftalen mellem EU og Libanon.
 Pagtens prioriterede foranstaltninger vil blive finansieret ved hjælp af de supplerende EU-midler, som Libanon fik tilsagn om på konferencen i London, herunder mindst 400 mio. EUR, der skal bevilges i 2016 og 2017, og supplerende midler, som EU kan stille til rådighed i de resterende år af dette dokuments tidsramme. Disse finansielle midler vil finansiere de programmer, der gennemføres med partnere såsom statslige myndigheder, sammenslutninger af kommuner, kommuner, EU-medlemsstaternes agenturer, ikkestatslige organisationer og internationale organisationer. Støtte til både


text:
staten og den private sektor kan også, hvis det er relevant, ydes gennem en kombination af EU-tilskud og lån, der ydes af europæiske finansielle institutioner og finansielle institutioner i medlemsstaterne, i partnerskab med andre internationale finansielle institutioner for at mindske risici og gøre lånevilkårene mere attraktive.
 De centrale mål for pagten mellem EU og Libanon er både at skabe passende og sikre forhold for flygtninge (2) og fordrevne personer fra Syrien under deres midlertidige ophold i Libanon og at skabe gunstige forhold for Libanon, værtssamfund og sårbare grupper. Dette vil gøre det muligt at opfylde behov, herunder humanitære behov, på en effektiv, værdig og retfærdig måde. Denne tilgang skal indgå i en bredere sammenhæng med øget modstandsdygtighed i den libanesiske nationale økonomi, infrastrukturer og investering i jobskabende projekter.
 EU forpligter sig til at tilpasse sin intervention til ovennævnte brede tilgang og at være særlig opmærksom på Libanons udviklingsbehov i det videre forløb og om nødvendigt at øge den humanitære bistand. Med udgangspunkt i denne tilgang og med henblik på at lette det midlertidige ophold i Libanon for de syriske statsborgere, der er flygtet fra krigen i Syrien, forpligter Libanon sig til i overensstemmelse med de libanesiske love fortsat at forsøge at finde metoder til at lette strømliningen af bestemmelserne vedrørende deres ophold, herunder periodisk fritagelse for opholdsafgifter og forenkling af dokumentationskravene såsom »tilsagnet om ikke at arbejde«, med henblik på at lette deres kontrollerede adgang til jobmarkedet i sektorer, hvor de ikke er i direkte konkurrence med libanesere såsom landbrug, byggeri og andre arbejdskraftintensive sektorer.
 I denne forbindelse sigter Libanon, der støttes af UNHCR, mod at tage det fulde administrative ejerskab til indsatsen mod Syrienkrisen for at sikre en effektiv og gennemsigtig forvaltningsramme, der også tager hensyn til, at fastlæggelse af status og registrering er de vigtigste ansvarsområder for værtslandet i samarbejde med de relevante FN-agenturer.
 Denne pagt vil blive gennemført i tæt regelmæssig koordinering mellem de to parter i henhold til den koordineringsmekanisme, der er skitseret i partnerskabsprioriteterne.
 1. Styrkelse af stabiliteten:
 Sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme
 EU's tilsagn
 Libanons tilsagn
 a)
 Aktivt støtte gennemførelsen af køreplanen for bekæmpelse af terrorisme gennem teknisk bistand og finansiel og ikkefinansiel støtte.
 b)
 Yde teknisk bistand og finansiel støtte til bekæmpelse af kriminelle aktiviteter, herunder bekæmpelse af smugling og handel med mennesker, narkotika og våben.
 c)
 Styrke den integrerede grænseforvaltning ved at støtte de fire grænsemyndigheder.
 d)
 Støtte bekæmpelsen af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.
 e)
 Støtte konfliktforebyggelse og mægling samt interventioner, der tager sigte på at bekæmpe voldelig ekstremisme og konfliktforebyggelse samt at mindske spændingerne.
 f)
 Intensivere samarbejdet og støtten med hensyn til luftfartssikkerhed.
 i)
 Forbedre koordineringen af sikkerhedstjenester, herunder agenturer, der er ansvarlige for grænseforvaltning.
 ii)
 Støtte de operationelle aktiviteter i den tværministerielle komité for bekæmpelse af terrorisme, der blev nedsat den 26. maj 2016.
 iii)
 Udarbejde og gennemføre en omfattende integreret strategi for bekæmpelse af terrorisme i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner.
 iv)
 Nå til enighed om en strategi for integreret grænseforvaltning, herunder øget koordinering af


text:
de libanesiske sikkerhedsagenturer og samarbejde inden for de relevante EU-programmer.
 v)
 Intensivere samarbejdet om luftfartssikkerhed.
 2. Regeringsførelse og retsstatsprincippet
 a)
 Styrke de centrale demokratiske funktioner (dvs. valgsystem, parlamentarisk kontrol, institutionel koordinering og korruptionsbekæmpende organer).
 b)
 Støtte en modernisering af retssystemet, herunder ved at forbedre adgangen til domstolsprøvelse, oprette et uafhængigt og effektivt retssystem og styrke de strafferetlige aktørers kapacitet, herunder gennem institutionel kapacitetsopbygning for at sikre overholdelse af internationale menneskerettighedsforpligtelser.
 c)
 Øge støtten til lokale myndigheder gennem udviklingsprogrammer i de prioriterede regioner, der fastlægges i koordinering med de libanesiske myndigheder.
 d)
 Yde støtte til civilsamfundet ved i henhold til libanesisk lovgivning at finansiere NGO-initiativer vedrørende projekter, der fokuserer på områderne social, kulturel og økonomisk udvikling, fremme af menneskerettighederne, demokrati og principperne for god regeringsførelse.
 e)
 Yde finansiel og teknisk støtte til institutionel kapacitetsopbygning inden for rammerne af Libanons administrative reformstrategi.
 i)
 Arbejde hen imod at reducere varetægtsfængsling og forbedre fængselsforvaltningen.
 ii)
 Fremme civilsamfundets deltagelse i den offentlige beslutningstagning.
 iii)
 Styrke de lokale forvaltningsstrukturer ved at:
 a)
 bevilge de nødvendige finansielle midler til kommuner i henhold til gældende love
 b)
 øge deltagelsen af de lokale myndigheder og sammenslutningerne af kommuner i rådgivningen om lokalsamfunds behov og mangler i forbindelse med tjenesteydelser.
 iv)
 Udvikle sociale udviklingscentre med arbejdstagere, tjenesteydere og offentlige NGO-partnerskaber, herunder tidlig identificering af udsatte børn.
 3. Fremme af vækst og jobmuligheder
 a)
 Øge støtten til udvikling af den private sektor med fokus på sektorer med større multiplikatorvirkning for beskæftigelsen, herunder gennem fremme af en iværksætter- og innovationskultur.
 b)
 Forbedre samarbejdet og den tekniske bistand med hensyn til sundheds- og plantesundhedsmæssige standarder samt kvalitets- og handelsnormer.
 c)
 Forbedre samarbejdet og yde bistand med henblik på at hjælpe den private sektor med at drage fordel af den eksisterende adgang til EU-markedet, herunder ved at forbedre de libanesiske produkters og producenters internationale konkurrenceevne, og udnytte det tilgængelige råderum til at forbedre libanesiske produkters adgang til EU-markedet. Med henblik herpå vil EU deltage i den fælles arbejdsgruppe for yderligere at fremme handel og reducere de eksisterende ikketoldmæssige hindringer for handel med varer og tjenesteydelser.
 d)
 Støtte Libanon hen imod målet om at blive medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO).
 e)
 Yde relevant teknisk bistand og levere kapacitetsopbygning til Libanon for at videreudvikle dets servicesektor (finansielle tjenesteydelser, kreative industrier, mode, audiovisuelle industrier, IT og telekommunikation) i overensstemmelse med landets prioriteter.
 f)
 Støtte Libanon med at drage fordel af dets tiltrædelse af Agadiraftalen.
 g)
 Støtte en afgørelse om fuldt ud at gøre Libanon til transaktionsland i forbindelse med Libanons igangværende proces med henblik på tiltrædelse af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD). Også støtte en forhøjelse af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) långivningstransaktioner i Libanon i overensstemmelse med dens eksterne lånemandat. Lette samarbejdet med andre internationale finansielle institutioner (IFI'er) for at støtte finansiering på gunstige vilkår af infrastrukturinvesteringer og bidrage til at skabe et klima, hvor låneomkostninger kunne sænkes betydeligt.
 h)
 Øge den finansielle og ikkefinansielle støtte til omstilling til vedvarende energi, herunder til faciliteter, kapacitetsopbygning og forskning og innovation, samt energibesparende foranstaltninger på niveauet for


text:
kommuner og sammenslutninger af kommuner.
 i)
 Undersøge mulighederne for øget energisamarbejde og udveksling af teknisk ekspertise, hvis det er relevant, herunder i olie- og gassektoren.
 I.
 Træffe foranstaltninger med henblik på at styrke den juridiske, reguleringsmæssige, institutionelle og administrative kapacitet med hensyn til kvalitetsinfrastruktur og forbedre erhvervs- og investeringsklimaet samt afhjælpe Libanons makroøkonomiske ubalancer og budgetmæssige sårbarheder med de nødvendige reformer.
 II.
 Styrke kapaciteten til politikudformning og forvaltning af de offentlige finanser i offentlige institutioner på centralt og lokalt plan.
 III.
 Vedtage en eksportfremmende politik.
 IV.
 Fortsætte forhandlingerne om Libanons fremtidige tiltrædelse af WTO.
 V.
 Identificere udfordringer for handel med tjenesteydelser og tackle dem.
 VI.
 Aktivt deltage i arbejdet i Agadiraftalens sekretariat.
 VII.
 Samarbejde med relevante IFI'er, hvis det er hensigtsmæssigt, med henblik på at drage fordel af finansiering på gunstige vilkår.
 VIII.
 Udarbejde og gennemføre en strategi for energisektoren under hensyntagen til de eksisterende tilsagn i energisektoren, der er fastlagt i »Electricity Sector Policy Paper of 2010«. Navnlig gennemgå den nuværende toldordning, afhjælpe de lave opkrævningssatser og de høje produktionsomkostninger samt udvide energiproduktionskapaciteten.
 j)
 Undersøge de nye programmer for teknisk erhvervsrettet uddannelse/SMV-programmer med henblik på at skabe job, navnlig til unge og sårbare grupper, både libanesere og syrere.
 k)
 Øge støtten til planen for at nå ud til alle børn ved hjælp af uddannelse.
 l)
 Fortsat støtte skoleadgang og -kvalitet samt ikkeformel uddannelse.
 m)
 Støtte den nationale plan for beskyttelse af børn og kvinder i Libanon samt handicappede.
 n)
 Støtte et omfattende program for styrkelse af unges og kvinders indflydelse og status.
 o)
 Støtte Libanons regering i dens reaktion på den nuværende humanitære krise. Øge støtten til de mest sårbare libanesere og flygtninge.
 p)
 Opbygge kapaciteten i de libanesiske civilsamfund og de lokalsamfundsbaserede organisationer, navnlig i deres arbejde til støtte for alle sårbare befolkningsgrupper i Libanon.
 q)
 Lette adgangen for støtteberettigede syrere og palæstinensiske flygtninge og for libanesere fra værtssamfund til EU-programmer, der er rettet mod videregående uddannelse og forskning.
 IX.
 Færdiggøre programakkrediteringen af eksisterende uddannelsescentre og gennemføre en handlingsplan for teknisk erhvervsrettet uddannelse.
 X.
 Sikre, at sårbare børn kan få adgang til et læringsmiljø af høj kvalitet, herunder en forøgelse af uddannelsernes absorptionskapacitet og tilsvarende geografisk dækning.
 XI.
 Sikre, at skolernes informationsstyringssystem, der finansieres af EU, bliver fuldt ud operationelt.
 XII.
 Færdiggøre politikken for ikkeformel uddannelse, der tager sigte på at sammenkoble formel og ikkeformel uddannelse på grundlag af det nuværende fremskyndede læringsprogram.
 XIII.
 Forbedre beskyttelsen af børn og henvisningsmekanismerne.
 XIV.
 I overensstemmelse med libanesisk lovgivning lette registreringen af internationale NGO'er i Libanon samt, hvis det er relevant, udstedelsen af arbejdsvisa og opholdstilladelser til internationale NGO'ers personale.
 r)
 Styrke de primære sundhedscentres netværk i partnerskab med libanesiske og internationale NGO'er.
 s)
 Fremme adgangen til primær og sekundær sundhedspleje for både sårbare libanesere og syrere.
 XV.
 Fortsat udvikle og konsolidere det offentlige sundhedssystem på en bæredygtig måde.
 XVI.
 Fremme sundhedsydelser til alle i overensstemmelse med libanesisk lovgivning.
 XVII.
 Fremme øjeblikkelig adgang til hospitaler i livsvigtige tilfælde og forbedre kvalitetskontrollen på hospitaler.
 XVIII.
 Fremme ligebehandling i forbindelse med adgang til


text:
vigtige lægemidler, forudsat at donorfinansiering er tilgængelig.
 t)
 Finansiering af vand-, sanitets- og hygiejneaktiviteter.
 u)
 Vand- og spildevandsinfrastrukturer vil blive finansieret gennem bilateral bistand og ved blandet finansiering (bistand suppleret med lån).
 v)
 Støtte til infrastrukturer i de mest ugunstigt stillede områder vil blive overvejet på grundlag af de prioriteter, som Libanons regering har fastlagt.
 XIX.
 Integrere infrastrukturinvesteringer i masterplaner (eksisterende og/eller under udarbejdelse).
 XX.
 Fjerne eksisterende hindringer og bygge på bedste praksis fra vellykkede projekter om spildevands-/vandhåndtering.
 XXI.
 Styrke de institutioner, der er ansvarlige for energi og vand.
 XXII.
 Bestræbe sig på at gennemføre vandloven og støtte en bæredygtig toldreform.
 4. Migration og mobilitet
 Gensidige mål for EU og Libanon
 EU og Libanon vil, når der er opnået enighed herom, fuldt ud gennemføre de gensidige politiske tilsagn i mobilitetspartnerskabet efter dets vedtagelse og alle foranstaltninger i det tilhørende bilag i overensstemmelse med følgende prioriteter som fastlagt deri:
 —
 fremme og lette velforvaltet lovlig migration og mobilitet
 —
 styrke de relevante libanesiske myndigheders kapacitet til at forvalte grænserne og forebygge irregulær migration
 —
 styrke sammenhængen mellem migration og udvikling
 —
 forbedre dialogen og samarbejdet om spørgsmål vedrørende flygtninge, således at betænkeligheder kan drøftes indgående.
 (1) Der er taget hensyn til Syrienkrisens, herunder flygtningenes, indvirkning på Libanon, som Verdensbanken på konferencen den 13. januar 2016 skønnede til over 5,6 mia. USD for 2015 med kumulative omkostninger på over 13,1 mia. USD for perioden 2012-2015.
 (2) Intet i dette dokument berører Libanons holdning, ifølge hvilken de syriske statsborgere, der siden 2011 er flygtet fra Syrien, anses for fordrevne personer, eller Libanons strategiske mål om at arbejde hen imod at reducere deres antal, navnlig med henblik på at opnå en sikker og fuldstændig tilbagevenden til Syrien uden brug af refoulement.


text:
 11.2.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 40/38
 AFGØRELSE Nr. 1/2008 TRUFFET AF LUFTFARTSUDVALGET FÆLLESSKABET/SCHWEIZ, DER ER OPRETTET I HENHOLD TIL AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DET SCHWEIZISKE FORBUND OM LUFTFART
 af 16. december 2008
 om udskiftning af bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart
 (2009/115/EF)
 LUFTFARTSUDVALGET FÆLLESSKABET/SCHWEIZ HAR —
 under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 23, stk. 4 —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Eneste artikel
 Aftalens bilag affattes som bilaget til nærværende afgørelse.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2008.
 På det blandede udvalgs vegne
 Daniel CALLEJA
 Leder af Fællesskabets delegation
 Matthias SUHR
 Leder af den schweiziske delegation
 BILAG
 For denne aftales vedkommende gælder følgende:
 —
 når retsakterne i dette bilag omtaler Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater eller betingelserne for forbindelsen mellem dem, gælder omtalen også Schweiz eller betingelserne for forbindelser med Schweiz
 —
 hvis ikke andet gælder efter denne aftales artikel 15, omfatter udtrykket »EF-luftfartsselskab«, når det anvendes i nedenstående EF-direktiver og -forordninger, også luftfartsselskaber, der er driftsgodkendt og har deres vigtigste forretningsområde og eventuelle hovedkontor i Schweiz, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92
 —
 aftalen mellem Fællesskabet og Schweiz om luftfarttransport, som er indgået mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart, udvides til at dække Bulgariens territorium og Rumæniens territorium.
 1. Den tredje luftfartspakke om liberalisering og andre bestemmelser om civil luftfart
 Nr. 2407/92
 Rådets forordning af 23. juli 1992 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber
 (Artikel 1-18)
 Henvisningen til EF-traktatens artikel 226 i artikel 13, stk. 3, skal forstås som en henvisning til procedurerne i denne aftale.
 Nr. 2408/92
 Rådets forordning af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet
 (Artikel 1-10 og 12-15)
 (Bilagene ændres, så de kommer til at omfatte schweiziske lufthavne).
 (De ændringer af bilag I, der hidrører fra bilag II, kapitel 8 (Transportpolitik), afsnit G (Lufttransport), punkt 1, i akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union, er gældende).
 Nr. 2409/92
 Rådets forordning af 23. juli 1992 om billetpriser og rater inden for luftfart.
 (Artikel 1-11)
 Nr. 2000/79
 Rådets direktiv af 27. november 2000 om iværksættelse af den europæiske aftale om tilrettelæggelse af arbejdstiden for mobile arbejdstagere i civil luftfart, som er indgået af Sammenslutningen af Europæiske Luftfartsselskaber (AEA), European Transport Workers' Federation (ETF), European Cockpit Association (ECA), Den Europæiske Organisation for Regionale Luftfartsselskaber (ERA) og Den Internationale Charterflysammenslutning (IACA).
 Nr. 93/104
 Rådets direktiv af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden, ændret ved:
 —
 direktiv 2000/34/EF af 22. juni 2000.
 Nr. 437/2003
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 27. februar 2003 om indberetning af statistiske oplysninger om passager-, fragt- og postflyvning
 Nr. 1358/2003
 Kommissionens forordning af 31. juli 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.


text:
437/2003 om indberetning af statistiske oplysninger om passager-, fragt- og postflyvning og om ændring af bilag I og II hertil
 Nr. 785/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 21. april 2004 om forsikringskrav til luftfartsselskaber og luftfartøjsoperatører
 Nr. 91/670
 Rådets direktiv af 16. december 1991 om gensidig anerkendelse af personcertifikater, der giver adgang til udøvelse af funktioner i civil luftfart
 (Artikel 1-8)
 Nr. 95/93
 Rådets forordning af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne, artikel 1-12, ændret ved:
 —
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 793/2004 af 21. april 2004 (artikel 1-2).
 Nr. 96/67
 Rådets direktiv af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne
 (Artikel 1-9, 11-23 og 25)
 Nr. 2027/97
 Rådets forordning af 9. oktober 1997 om luftfartsselskabers erstatningsansvar i tilfælde af ulykker (artikel 1-8), ændret ved:
 —
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 889/2002 af 13. maj 2002 (artikel 1-2).
 2. Konkurrenceregler
 I nedenstående tekster forstås henvisninger til traktatens artikel 81 og 82 som henvisninger til denne aftales artikel 8 og 9.
 Nr. 17/62
 Rådets forordning af 6. februar 1962 om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikler 81 og 82 (artikel 8, stk. 3), ændret ved:
 —
 forordning nr. 59/62
 —
 forordning nr. 118/63/EØF
 —
 forordning (EØF) nr. 2822/71
 —
 forordning (EF) nr. 1216/1999
 —
 forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 (artikel 1-13, 15-45).
 Nr. 2988/74
 Rådets forordning af 26. november 1974 om forældelse af adgangen til at pålægge økonomiske sanktioner inden for Det europæiske Fællesskabs transport- og konkurrenceret og af adgangen til tvangsfuldbyrdelse af disse sanktioner (Artikel 1-7), ændret ved:
 —
 forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 (artikel 1-13, 15-45).
 Nr. 3975/87
 Rådets forordning af 14. december 1987 om fastsættelse af fremgangsmåden ved anvendelse af konkurrencereglerne på virksomheder i luftfartssektoren (artikel 1-7, artikel 8, stk. 1 og 2, artikel 9-11, artikel 12, stk. 1, 2, 4 og 5, artikel 13, stk. 1 og 2, samt artikel 14-19), ændret ved:
 —
 Rådets forordning (EØF) nr. 1284/91 af 14. maj 1991 (artikel 1)
 —
 Rådets forordning (EØF) nr. 2410/92 af 23. juli 1992 (artikel 1)
 —
 Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 (artikel 1-13, 15-45).
 Nr. 3976/87
 Rådets forordning af 14. december 1987 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, på visse kategorier af aftaler og samordnet praksis inden for luftfartssektoren (Artikel 1-5), senest ændret ved:
 —
 Rådets forordning (EØF) nr. 2344/90 af 24. juli 1990 (artikel 1)
 —
 Rådets forordning (EØF) nr. 2411/92 af 23. juli 1992 (artikel 1)
 —
 Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 (artikel 1-13, 15-45).
 Nr. 1617/93
 Kommissionens forordning af 25. juni 1993 om anvendelse af Traktatens artikel 85, stk. 3, på visse kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis vedrørende fælles udarbejdelse og samordning af fartplaner, fælles drift, konsultationer om passager- og fragttakster inden for ruteflyvning samt tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter I lufthavne (slots) (artikel 1-7), ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1523/96 af 24. juli 1996 (artikel 1 og 2)


text:
—
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1083/1999 af 26. maj 1999
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1324/2001 af 29. juni 2001.
 Nr. 4261/88
 Kommissionens forordning af 16. december 1988 om klager, ansøgninger og høringer i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3975/87
 (Artikel 1-14)
 Nr. 80/723
 Kommissionens direktiv af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder, senest ændret ved:
 —
 Kommissionens direktiv 85/413/EØF af 24. juli 1985 (artikel 1-3).
 (Artikel 1-9)
 Nr. 1/2003
 Rådets forordning af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (artikel 1-13 og 15-45)
 (I det omfang denne forordning er relevant for anvendelsen af denne aftale. Indsættelsen af denne forordning berører ikke opgavefordelingen i henhold til denne aftale).
 Nr. 773/2004
 Kommissionens forordning af 7. april 2004 om Kommissionens gennemførelse af procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 81 og 82
 Nr. 139/2004
 Rådets forordning af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (EF-fusionsforordningen).
 (Artikel 1-18, artikel 19, stk. 1 og 2, og artikel 20-23)
 For så vidt angår fusionsforordningens artikel 4, stk. 5, gælder følgende mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz:
 1)
 Hvad angår fusioner, som de er defineret i artikel 3 i forordning (EF) nr. 139/2004, og som ikke har fællesskabsdimension som defineret i samme forordnings artikel 1, og som vil kunne efterprøves i henhold til den nationale konkurrencelovgivning i mindst tre medlemsstater og Det Schweiziske Forbund, kan personer eller virksomheder som anført i samme forordnings artikel 4, stk. 2, før anmeldelsen til de kompetente myndigheder ved en begrundet erklæring meddele Europa-Kommissionen, at fusionen bør behandles af Kommissionen.
 2)
 Europa-Kommissionen videresender omgående alle erklæringer i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 139/2004 og ovenstående afsnit til Det Schweiziske Forbund.
 3)
 Har Det Schweiziske Forbund tilkendegivet, at det ikke indvilliger i anmodningen om at henvise sagen, forbliver kompetencen hos den kompetente schweiziske konkurrencemyndighed, og sagen henvises ikke fra Det Schweiziske Forbund i henhold til dette afsnit.
 Hvad angår de nævnte tidsfrister i fusionsforordningens artikel 4, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og artikel 22, stk. 2, gælder følgende:
 1)
 Europa-Kommissionen fremsender omgående alle relevante dokumenter i henhold til artikel 4, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og artikel 22, stk. 2, til den kompetente schweiziske konkurrencemyndighed.
 2)
 De tidsfrister, der er anført i forordning (EF) nr. 139/2004, artikel, stk. 4 og 5, artikel 9, stk. 2 og 6, og artikel 22, stk. 2, begynder for Det Schweiziske Forbunds vedkommende at løbe, når den kompetente schweiziske konkurrencemyndighed modtager de relevante dokumenter.
 Nr. 802/2004
 Kommissionens forordning af 7. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser.
 (Artikel 1-24)
 3. Luftfartssikkerhed
 Nr. 3922/91
 Rådets forordning af 16. december 1991 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart (artikel 1-3, artikel 4, stk. 2, artikel 5-11 og artikel 13), senest ændret ved:
 —
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1899/2006 af 12. december


text:
2006
 —
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1900/2006 af 20. december 2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 8/2008 af 11. december 2007.
 Nr. 94/56/EF
 Rådets direktiv af 21. november 1994 om fastlæggelse af de grundlæggende principper for undersøgelse af flyvehavarier og flyvehændelser inden for civil luftfart
 (Artikel 1-13)
 Nr. 2004/36
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 21. april 2004 om sikkerhed forbundet med tredjelandes luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne (artikel 1-9 og 11-14)
 Nr. 768/2006
 Kommissionens forordning af 19. maj 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/36/EF med hensyn til indsamling og udveksling af oplysninger om sikkerhed i forbindelse med luftfartøjer, der benytter Fællesskabets lufthavne, og forvaltning af informationssystemet
 Nr. 2003/42
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 13. juni 2003 om indberetning af hændelser inden for civil luftfart
 (Artikel 1-12)
 Nr. 1592/2002
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 15. juli 2002 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur (i det følgende benævnt »forordningen«), ændret ved:
 —
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1643/2003 af 22. juli 2003
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1701/2003 af 24. september 2003
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 334/2007 af 28. marts 2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 103/2007 af 2. februar 2007 om forlængelse af den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 53, stk. 4.
 Luftfartssikkerhedsagenturet (EASA) har også i Schweiz de beføjelser, som forordningens bestemmelser tillægger det.
 Kommissionen har også i Schweiz de beføjelser, der er overdraget den i forbindelse med afgørelser i henhold til artikel 10, stk. 2, stk. 4 og stk. 6, artikel 16, stk. 4, artikel 29, stk. 3, litra i), artikel 31, stk. 3, artikel 32, stk. 5, og artikel 53, stk. 4.
 Uanset den generelle forståelse, der er anført i første afsnit af bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart, er Schweiz ikke omfattet af betegnelsen »medlemsstat« i denne forordnings artikel 54 eller i de bestemmelser i Rådets afgørelse 1999/468/EF, som der henvises til dér.
 Intet i forordningen må fortolkes på en sådan måde, at EASA bemyndiges til at handle på Schweiz’ vegne i forbindelse med internationale aftaler, medmindre der er tale om at bistå med overholdelsen af dets forpligtelser i henhold til sådanne aftaler.
 Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:
 a)
 Artikel 9 ændres således:
 i)
 I stk. 1 indsættes ordene »eller Schweiz« efter udtrykket »Fællesskabet«.
 ii)
 I stk. 2, litra a), indsættes ordene »eller Schweiz« efter udtrykket »Fællesskabet«.
 iii)
 Stk. 2, litra b) og c), udgår.
 iv)
 Følgende stykke tilføjes:
 »3. Når Fællesskabet forhandler med et tredjeland for at indgå en aftale, som fastsætter, at en medlemsstat eller EASA må udstede certifikater på grundlag af certifikater udstedt af det pågældende tredjelands luftfartsmyndigheder, bestræber det sig på at opnå et tilbud fra Schweiz om en lignende aftale med det pågældende tredjeland.
 Schweiz bestræber sig på sin side på at indgå aftaler med tredjelande, som svarer til Fællesskabets aftaler med disse.«
 b)
 I artikel 20 indsættes følgende stykke:
 »4. Uanset artikel 12, stk.


text:
2, litra a), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne kan schweiziske statsborgere, som råder over alle deres borgerrettigheder, blive ansat på kontrakt af agenturets administrerende direktør.«
 c)
 I artikel 21 indsættes følgende stykke:
 »Schweiz anvender over for agenturet protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, jf. bilag A til nærværende bilag, i overensstemmelse med tillægget til bilag A.«
 d)
 I artikel 28 indsættes følgende stykke:
 »Schweiz deltager fuldt ud i bestyrelsen og har i denne de samme rettigheder og forpligtelser som EU-medlemsstater, med undtagelse af stemmeret.«
 e)
 I artikel 48 indsættes følgende stykke:
 »8. Schweiz medvirker til at yde det finansielle bidrag, der er omhandlet i stk. 1, litra a), efter følgende formel:
 S (0,2/100) + S [1 - (a + b) 0,2/100] c/C
 hvor:
 S
 =
 den del af EASA’s budget, som ikke dækkes af de gebyrer og betalinger, der er omhandlet i stk. 1, litra b) og c)
 a
 =
 antallet af associerede stater
 b
 =
 antallet af medlemsstater i EU
 c
 =
 Schweiz’ bidrag til ICAO’s budget
 C
 =
 EU-medlemsstaternes og de associerede staters samlede bidrag til ICAO’s budget.«
 f)
 I artikel 50 indsættes følgende stykke:
 »Bestemmelserne om Fællesskabets finanskontrol i Schweiz af deltagerne i agenturets aktiviteter findes i bilag B til nærværende bilag.«
 g)
 Bilag II til forordningen udvides til at omfatte følgende luftfartøjer som produkter, der er omfattet af artikel 2, stk. 3, litra a), punkt ii), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1702/2003 af 24. september 2003 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (1):
 A/c - [HB IDJ] - type CL600-2B19
 A/c - [HB-IGM] - type Gulfstream G-V-SP
 A/c - [HB-IIS, HB-IIY, HB-IMJ, HB-IVL, HB-IVZ, HB-JES] - type Gulfstream G-V
 A/c - [HB-IBX, HB-IKR, HB-IMY, HB-ITF, HB-IWY] - type Gulfstream G-IV
 A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF, HB-ZDO] - type MD 900.
 Nr. 736/2006
 Kommissionens forordning af 16. maj 2006 om Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs arbejdsmetoder ved standardinspektioner
 Nr. 488/2005
 Kommissionens forordning af 21. marts 2005 om Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs vederlag og gebyrer, senest ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 779/2006 af 24. maj 2006.
 Nr. 1702/2003
 Kommissionens forordning af 24. september 2003 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer, ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 381/2005 af 7. marts 2005
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 706/2006 af 8. maj 2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 335/2007 af 28. marts 2007
 —
 Kommissionens Forordning (EF) nr. 375/2007 af 30. marts 2007.
 Inden for rammerne af denne aftale skal forordning bestemmelserne forstås således:
 Artikel 2 ændres således:
 I stk. 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 og 14 ændres datoen »28. september 2003« til »ikrafttrædelsesdatoen for afgørelsen truffet af Luftfartsudvalget Fællesskabet/Schweiz, som indføjer forordning nr. 1592/2002 i bilaget til forordningen«.
 Nr. 2042/2003
 Kommissionens forordning af 20. november 2003 om vedvarende luftdygtighed af luftfartøjer og luftfartøjsmateriel, -dele og -apparatur og om godkendelse af


text:
organisationer og personale, der deltager i disse opgaver, senest ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2006 af 8. maj 2006.
 —
 Kommissionens Forordning (EF) nr. 376/2007 af 30. marts 2007.
 Nr. 104/2004
 Kommissionens forordning af 22. januar 2004 om fastsættelse af regler for organisation og sammensætning af klagenævnet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur
 Nr. 593/2007
 Kommissionens forordning (EF) nr. 593/2007 af 31. maj 2007 om Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs gebyrer og afgifter
 Nr. 2111/2005
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. december 2005 om opstilling af en fællesskabsliste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet og oplysning til passagerer om det transporterende luftfartsselskabs identitet, samt ophævelse af artikel 9 i direktiv 2004/36/EF
 Nr. 473/2006
 Kommissionens forordning af 22. marts 2006 om gennemførelsesbestemmelser til den fællesskabsliste over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet, der er omhandlet i kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005
 Nr. 474/2006
 Kommissionens forordning af 22. marts 2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet i henhold til kapitel II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2111/2005, senest ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 715/2008 af 24. juli 2008.
 Denne forordning finder anvendelse i Schweiz, så længe den er i kraft i EU.
 4. Luftfartssikkerhed
 Nr. 2320/2002
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 16. december 2002 om fastsættelse af fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart (artikel 1-8 og 10-13), ændret ved:
 —
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 849/2004 af 29. april 2004.
 Nr. 622/2003
 Kommissionens forordning af 4. april 2003 om foranstaltninger til gennemførelse af grundlæggende fælles normer for luftfartssikkerhed, ændret ved:
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2004 af 15. januar 2004
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 781/2005 af 24. maj 2005
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 857/2005 af 6. juni 2005
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 65/2006 af 13. januar 2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 240/2006 af 10. februar 2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 831/2006 af 2. juni 2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1448/2006 af 29. september 2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1546/2006 af 4. oktober 2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1862/2006 af 15. december 2006
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 437/2007 af 20. april 2007
 —
 Kommissionens forordning (EF) nr. 358/2008 af 22. april 2008.
 Nr. 1217/2003
 Kommissionens forordning af 4. juli 2003 om specifikationer for nationale kvalitetskontrolprogrammer vedrørende sikkerhed inden for civil luftfart
 Nr. 1486/2003
 Kommissionens forordning af 22. august 2003 om fastlæggelse af procedurer for Kommissionens inspektioner af sikkerheden inden for civil luftfart
 (Artikel 1-13 og 15-18)
 Nr. 1138/2004
 Kommissionens forordning af 21. juni 2004 om en fælles definition af kritiske zoner i security-beskyttede områder i lufthavne.
 5. Lufttrafikstyring
 Nr. 549/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (rammeforordningen).
 Kommissionen besidder i Schweiz den kompetence, som den er tildelt i henhold til artikel 6, artikel 8, stk. 1, og artikel 10, 11 og 12.
 Uanset den horisontale tilpasning beskrevet i det første led i bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og


text:
Det Schweiziske Forbund om luftfart, er Schweiz ikke omfattet af henvisningerne til »medlemslandene« i artikel 5 i forordning 549/2004 og i bestemmelserne i afgørelse 1999/468/EF.
 Nr. 550/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (luftfartstjenesteforordningen).
 Kommissionen besidder i Schweiz den kompetence, som den er tildelt i henhold til artikel 16, som ændret i det følgende.
 Inden for rammerne af denne aftale skal forordningens bestemmelser læses med følgende justeringer:
 a)
 Artikel 3 ændres således:
 I stk. 2 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 b)
 Artikel 7 ændres således:
 I stk. 1 og stk. 6 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 c)
 Artikel 8 ændres således:
 I stk. 1 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 d)
 Artikel 10 ændres således:
 I stk. 1 indsættes ordene »og Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 e)
 Artikel 16, stk. 3, affattes således:
 »3. Kommissionen fremsender sin afgørelse til medlemsstaterne og underretter tjenesteudøveren herom, for så vidt denne er retligt berørt.«
 Nr. 551/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (luftrumsforordningen).
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 2, artikel 3, stk. 5, og artikel 10, har den også i Schweiz
 Nr. 552/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (interoperabilitetsforordningen)
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 4 og 7 samt artikel 10, stk. 3, har den også i Schweiz.
 Inden for rammerne af denne aftale skal forordningens bestemmelser læses med følgende justeringer:
 a)
 Artikel 5 ændres således:
 I stk. 2 indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 b)
 Artikel 7 ændres således:
 I stk. 4 indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«.
 c)
 Bilag III ændres således:
 I afsnit 3, andet og sidste led, indsættes ordene »eller Schweiz« efter ordet »Fællesskabet«
 Nr. 2096/2005
 Kommissionens forordning af 20. december 2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester
 De beføjelser, Kommissionen har i henhold til artikel 9, har den også i Schweiz.
 Nr. 2150/2005
 Kommissionens forordning af 23. december 2005 om fastsættelse af fælles regler for fleksibel udnyttelse af luftrummet
 Nr. 1033/2006
 Kommissionens forordning af 4. juli 2006 om procedurekravene for flyveplaner i fasen før flyvning i det fælles europæiske luftrum
 Nr. 1032/2006
 Kommissionens forordning af 6. juli 2006 om krav til automatiske systemer til udveksling af flyvedata med henblik på anmeldelse, koordination og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder
 Nr. 2006/23
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 5. april 2006 om et EF-flyveledercertifikat
 Nr. 730/2006
 Kommissionens forordning af 11. maj 2006 om luftrumsklassifikation og adgang til flyvninger udført efter visuelflyvereglerne over flyveniveau 195
 Nr. 219/2007
 Rådets forordning af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR)
 Nr. 633/2007
 Kommissionens forordning af 7. juni 2007 om krav til anvendelse af en flyvedataoverførselsprotokol med henblik på anmeldelse, samordning og overdragelse af flyvninger mellem flyvekontrolenheder
 6. Miljø og støj
 Nr. 2002/30
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/30/EF af 26. marts


text:
2002 om bestemmelser og procedurer med henblik på indførelse af støjrelaterede driftsrestriktioner i Fællesskabets lufthavne (artikel 1-12 og 14-18)
 (De ændringer af bilag I, der hidrører fra bilag II, kapitel 8 (Transportpolitik), afsnit G (Lufttransport), punkt 2, i akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union, er gældende).
 Nr. 80/51
 Rådets direktiv af 20. december 1979 om begrænsning af støj fra subsoniske luftfartøjer (artikel 1-9), ændret ved:
 —
 Direktiv 83/206/EØF.
 Nr. 89/629
 Rådets direktiv af 4. december 1989 om begrænsning af støjemissionen fra civile subsoniske jetfly
 (Artikel 1-8)
 Nr. 92/14
 Rådets direktiv af 2. marts 1992 om begrænsning af operationen af flyvemaskiner, der henhører under bind I, del II, kapitel 2, i bilag 16 til konventionen angående civil luftfart, anden udg. (1988)
 (Artikel 1-11)
 7. Forbrugerbeskyttelse
 Nr. 90/314
 Rådets direktiv af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure
 (Artikel 1-10)
 Nr. 93/13
 Rådets direktiv af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler
 (Artikel 1-11)
 Nr. 2299/89
 Rådets forordning af 24. juli 1989 om en adfærdskodeks for edb-reservationssystemer (artikel 1-22), ændret ved:
 —
 Rådets forordning nr. 3089/93
 —
 Rådets forordning nr. 323/1999 af 8. februar 1999.
 Nr. 261/2004
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 11. februar 2004 om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 295/91.
 (Artikel 1-18)
 8. Diverse
 Nr. 2003/96
 Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet
 (Artikel 14, stk. 1, litra b), og artikel 14, stk. 2).
 9. Bilag
 A:
 Protokol vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter
 B:
 Finanskontrol af schweiziske deltagere i Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs aktiviteter
 (1) EUT L 243 af 27.9.2003, s. 6.
 BILAG A
 PROTOKOL VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS PENGEMIDLER, AKTIVER OG FORRETNINGER
 DE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,
 SOM TAGER I BETRAGTNING, at De Europæiske Fællesskaber og Den Europæiske Investeringsbank i henhold til artikel 28 i traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission for disse Fællesskaber, på medlemsstaternes områder skal nyde de for opfyldelsen af deres opgaver nødvendige privilegier og immuniteter,
 ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til denne traktat.
 KAPITEL I
 DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS EJENDOM, PENGEMIDLER, AKTIVER OG FORRETNINGER
 Artikel 1
 Fællesskabernes lokaler og bygninger er ukrænkelige. De er fritaget for ransagning, rekvisition, beslaglæggelse og ekspropriation.
 Fællesskabernes ejendom og aktiver kan ikke uden bemyndigelse fra Domstolen gøres til genstand for tvangsforanstaltninger, hvad enten disse er af administrativ eller judiciel art.
 Artikel 2
 Fællesskabernes arkiver er ukrænkelige.
 Artikel 3
 Fællesskaberne, deres aktiver, indtægter og øvrige ejendom er fritaget for alle direkte skatter.
 Medlemsstaternes regeringer skal, hver gang det er muligt, træffe egnede forholdsregler med henblik på eftergivelse eller tilbagebetaling af indirekte skatter og afgifter, der indgår i prisen for fast ejendom eller løsøre, når Fællesskaberne til tjenestebrug


text:
foretager større indkøb, hvis pris omfatter skatter og afgifter af denne art. Anvendelsen af disse bestemmelser må dog ikke fordreje konkurrencevilkårene inden for Fællesskaberne.
 Der indrømmes ingen fritagelse for afgifter, skatter og gebyrer, som blot udgør betaling for almennyttige offentlige ydelser.
 Artikel 4
 Fællesskaberne er fritaget for al told såvel som for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af genstande, der er bestemt til tjenestebrug; de således indførte genstande må ikke afhændes i det land, til hvilket de er blevet importeret — hverken mod eller uden vederlag — medmindre det sker på betingelser, som godkendes af det pågældende lands regering.
 Fællesskaberne er endvidere fritaget for al told samt for forbud og restriktioner vedrørende indførsel og udførsel af deres publikationer.
 Artikel 5
 Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab må ligge inde med valuta af enhver art og have konti i enhver møntsort.
 KAPITEL II
 MEDDELELSER OG PASSÉRSEDLER
 Artikel 6
 Fællesskabernes institutioner skal med hensyn til deres tjenstlige meddelelser og forsendelse af alle deres dokumenter på enhver medlemsstats område tilstås samme behandling, som den pågældende stat tilstår diplomatiske repræsentationer.
 Fællesskabernes institutioners tjenstlige korrespondance og andre tjenstlige meddelelser må ikke være genstand for censur.
 Artikel 7
 1. Formændene for Fællesskabernes institutioner kan for disse institutioners medlemmer og ansatte udstede passérsedler, hvis form bestemmes af Rådet, og som skal anerkendes af medlemsstaternes myndigheder som gyldig rejselegitimation. Disse passérsedler udstedes til tjenestemænd og andre ansatte i henhold til de betingelser, der er fastsat i vedtægten for tjenestemænd og i ansættelsesvilkårene for andre ansatte i Fællesskaberne.
 Kommissionen kan indgå aftaler om anerkendelse af disse passérsedler som gyldig rejselegitimation på tredjelands område.
 2. Bestemmelserne i artikel 6 i protokollen vedrørende privilegier og immuniteter for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab finder dog fortsat anvendelse på de medlemmer og andre ansatte i institutionerne, der ved denne traktats ikrafttræden er i besiddelse af den i nævnte artikel omhandlede passérseddel, indtil bestemmelserne i stk. 1 ovenfor tages i anvendelse.
 KAPITEL III
 MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET
 Artikel 8
 Europa-Parlamentets medlemmer er hverken administrativt eller på anden måde undergivet nogen begrænsning i deres bevægelsesfrihed på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.
 Med hensyn til toldforhold og valutakontrol tilstås Europa-Parlamentets medlemmer:
 a)
 af deres egen regering samme lettelser som tilstås højere tjenestemænd, der begiver sig til udlandet i midlertidigt officielt hverv
 b)
 af de øvrige medlemsstaters regeringer samme lettelser, som tilstås repræsentanter fra fremmede regeringer i midlertidigt officielt hverv.
 Artikel 9
 Europa-Parlamentets medlemmer kan hverken eftersøges, tilbageholdes eller retsligt forfølges på grund af meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af deres hverv.
 Artikel 10
 Under Europa-Parlamentets mødeperioder nyder medlemmerne:
 a)
 på deres eget lands område de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling
 b)
 på en anden medlemsstats område fritagelse for enhver form for tilbageholdelse og retsforfølgning.
 De er ligeledes dækket af immuniteten på vej til eller fra Europa-Parlamentets mødested.
 Immuniteten kan ikke påberåbes af et medlem, som gribes på fersk gerning, og kan ikke hindre Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet.
 KAPITEL IV
 REPRÆSENTANTER FOR MEDLEMSSTATERNE, SOM DELTAGER I


text:
ARBEJDET I DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS INSTITUTIONER
 Artikel 11
 Repræsentanterne for medlemsstaterne, som deltager i arbejdet i Fællesskabernes institutioner, såvel som deres rådgivere og tekniske eksperter, nyder under udøvelsen af deres hverv og under rejse til og fra mødestedet sædvanlige privilegier, immuniteter og lettelser.
 Denne artikel finder ligeledes anvendelse på medlemmerne af Fællesskabets rådgivende organer.
 KAPITEL V
 DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS TJENESTEMÆND OG ØVRIGE ANSATTE
 Artikel 12
 Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte skal, uanset deres nationalitet, på hver af medlemsstaternes områder nyde følgende privilegier og immuniteter:
 a)
 fritagelse for retsforfølgning for de i embeds medfør foretagne handlinger, herunder mundtlige og skriftlige ytringer, dog med det forbehold, at bestemmelserne i traktaterne dels om reglerne vedrørende tjenestemænds og andre ansattes ansvar over for Fællesskaberne, dels om Domstolens kompetence til at afgøre tvister mellem Fællesskaberne og deres tjenestemænd og øvrige ansatte, finder anvendelse. Denne fritagelse gælder også efter tjenesteforholdets ophør
 b)
 fritagelse sammen med deres ægtefæller og familiemedlemmer, der forsørges af dem, for indvandringsrestriktioner og bestemmelser om registrering af udlændinge
 c)
 med hensyn til valuta- og omvekslingsbestemmelser de samme lettelser, som sædvanligvis indrømmes tjenestemænd i internationale organisationer
 d)
 ret til ved deres tiltræden af stillingen i det pågældende land toldfrit at indføre deres bohave og ejendele, samt ret til ved udløbet af deres tjenestetid i det pågældende land toldfrit at genudføre deres bohave og ejendele, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det land, hvori retten udøves, måtte finde fornødne
 e)
 ret til toldfrit til personligt brug at indføre deres motorkøretøj, såfremt det er erhvervet i deres sidste bopælsland eller i det land, hvor de er statsborgere, under de vilkår, der gælder på dette lands hjemmemarked, samt ret til toldfrit at genudføre det, i begge tilfælde under forbehold af de betingelser, som regeringen i det pågældende land måtte finde fornødne.
 Artikel 13
 Løn, vederlag og honorarer, som Fællesskaberne udbetaler sine tjenestemænd og øvrige ansatte, beskattes til fordel for Fællesskaberne på de betingelser og efter den fremgangsmåde, som fastsættes af Rådet på grundlag af forslag fra Kommissionen.
 Tjenestemændene og de øvrige ansatte fritages for national beskatning af løn, vederlag og honorarer, som de modtager fra Fællesskaberne.
 Artikel 14
 Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte, som udelukkende med henblik på virksomhed i Fællesskabernes tjeneste tager ophold på en anden medlemsstats område end den stat, hvori de ved deres tiltræden i Fællesskabernes tjeneste havde bopæl i skattemæssig henseende, skal med hensyn til beskatning af indkomst og formue og til arveafgift samt til anvendelsen af de mellem Fællesskabernes medlemsstater indgåede overenskomster til undgåelse af dobbeltbeskatning af begge de nævnte stater betragtes, som om de havde bevaret deres tidligere bopæl, under forudsætning af, at denne var beliggende i en af Fællesskabernes medlemsstater. Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse på ægtefællen i det omfang, denne ikke er selverhvervende, og på børn, som de i denne artikel nævnte personer tager vare på og forsørger.
 Løsøre, der tilhører de i foregående stykke omhandlede personer, og som befinder sig på opholdslandets område, fritages for arveafgift i denne stat; ved fastsættelsen af sådan


text:
afgift betragtes løsøret, med forbehold af tredjelands ret og af eventuel anvendelse af bestemmelser i internationale overenskomster vedrørende dobbeltbeskatning som om det befandt sig i den stat, hvor det skattemæssige hjemsted findes.
 En bopæl, der udelukkende er erhvervet med henblik på virksomhed i andre internationale organisationers tjeneste, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne artikels bestemmelser.
 Artikel 15
 På forslag af Kommissionen fastlægger Rådet med enstemmighed den ordning for sociale ydelser, som skal gælde for Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte.
 Artikel 16
 På forslag af Kommissionen og efter høring af andre interesserede institutioner, bestemmer Rådet, på hvilke grupper af Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte bestemmelserne i artiklerne 12, 13, stk. 2, og artikel 14 finder anvendelse helt eller delvis.
 Medlemsstaternes regeringer vil med regelmæssige mellemrum blive underrettet om navn, stilling og adresse på de tjenestemænd og øvrige ansatte, der tilhører disse grupper.
 KAPITEL VI
 PRIVILEGIER OG IMMUNITETER FOR DE REPRÆSENTATIONER FOR TREDJELANDE, DER ER AKKREDITERET HOS DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 Artikel 17
 Den medlemsstat, på hvis område Fællesskabernes hovedsæde befinder sig, indrømmer de af tredjeland hos Fællesskaberne akkrediterede repræsentationer sædvanlige diplomatiske privilegier og immuniteter.
 KAPITEL VII
 GENERELLE BESTEMMELSER
 Artikel 18
 Privilegier, immuniteter og lettelser indrømmes Fællesskabernes tjenestemænd og øvrige ansatte udelukkende i Fællesskabernes interesse.
 Enhver af Fællesskabernes institutioner skal ophæve den en tjenestemand eller anden ansat tilståede immunitet, såfremt den skønner, at ophævelse af immuniteten ikke strider mod Fællesskabernes interesser.
 Artikel 19
 Ved anvendelse af denne protokol handler Fællesskabernes institutioner i gensidig forståelse med de pågældende medlemsstaters ansvarlige myndigheder.
 Artikel 20
 Artiklerne 12-15 og 18 finder anvendelse på Kommissionens medlemmer.
 Artikel 21
 Artiklerne 12-15 og 18 finder anvendelse på Domstolens dommere, generaladvokater, justitssekretær og assisterende referenter med forbehold af bestemmelserne i artikel 3 i protokollen om Domstolens statut vedrørende dommernes og generaladvokaternes fritagelse for retsforfølgning.
 Artikel 22
 Denne protokol finder ligeledes anvendelse på Den Europæiske Investeringsbank, på medlemmerne af dens organer, på dens personale og på de repræsentanter for medlemsstaterne, der deltager i dens arbejde, dog med forbehold af bestemmelserne i protokollen om bankens vedtægter.
 Den Europæiske Centralbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og afgifter eller lignende i anledning af kapitaludvidelser såvel som forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i den stat, hvor banken har sit hjemsted. Opløsning eller likvidation af instituttet giver ikke anledning til beskatning. Endelig skal bankens og dens organers arbejde, for så vidt det udøves under de i vedtægterne fastlagte betingelser, ikke medføre pålæggelse af omsætningsafgifter.
 Artikel 23
 Denne protokol gælder også for Den Europæiske Centralbank, for medlemmerne af dens besluttende organer og for dens personale med forbehold af bestemmelserne i protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.
 Den Europæiske Centralbank er i øvrigt fritaget for alle skatter og afgifter eller lignende i anledning af kapitaludvidelser såvel som forskellige formaliteter, som måtte være forbundet hermed i den stat, hvor banken har sit hjemsted. Bankens og dens besluttende organers virksomhed i henhold til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank pålægges ikke nogen form


text:
for omsætningsafgift.
 Ovennævnte bestemmelser gælder også for Det Europæiske Monetære Institut. Opløsning eller likvidation af instituttet giver ikke anledning til beskatning.
 TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne protokol.
 Udfærdiget i Bruxelles, den ottende april nitten hundrede og femogtres.
 Tillæg til BILAG A
 NÆRMERE BESTEMMELSER FOR ANVENDELSEN AF PROTOKOLLEN VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS PRIVILEGIER OG IMMUNITETER I SCHWEIZ
 1. Udvidelsen af anvendelsen til Schweiz
 Henvisninger til medlemsstaterne i protokollen om De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter (i det følgende benævnt »protokollen«) omfatter også Schweiz, medmindre andet udtrykkeligt fastsættes i de følgende bestemmelser.
 2. Agenturets fritagelse for indirekte skatter (herunder moms)
 Der opkræves ikke moms for goder og tjenester, der eksporteres fra Schweiz. Moms, der opkræves ved levering af goder og tjenester til tjenestebrug til agenturet i Schweiz, skal ifølge protokollens artikel 3, stk. 2, tilbagebetales. Momsfritagelsen gives, hvis godets eller tjenestens samlede faktiske fakturerede købspris andrager i alt mindst 100 schweiziske francs (CHF) (inkl. skatter og afgifter).
 Momsen tilbagebetales efter indsendelse af de relevante schweiziske formularer til »Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA«. Ansøgningerne behandles i princippet inden for tre måneder fra indsendelsen af ansøgningen og de nødvendige bilag.
 3. Nærmere bestemmelser for anvendelsen af reglerne for agenturets personale
 For så vidt angår protokollens artikel 13, stk. 2, fritager Schweiz ifølge egne retsprincipper agenturets tjenestemænd og øvrige ansatte, jf. artikel 2 i Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 (1), for alle skatter, der opkræves af de føderale, kantonale og kommunale myndigheder af lønninger, vederlag og honorarer, der udbetales af Fællesskabet, og som beskattes til fordel for Fællesskabet.
 Schweiz betragtes ikke som en medlemsstat i betydningen i punkt 1 ovenfor med henblik på anvendelsen af protokollens artikel 14.
 Agenturets tjenestemænd og øvrige ansatte samt medlemmerne af deres familie, der er tilsluttet ordningen for sociale ydelser for Fællesskabets tjenestemænd og øvrige ansatte, tilsluttes ikke obligatorisk den schweiziske socialforsikringsordning.
 Kun EF-Domstolen er kompetent i alle spørgsmål vedrørende forholdet mellem agenturet eller Kommissionen og dets personale med hensyn til anvendelsen af Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (2) og andre bestemmelser i fællesskabsretten om arbejdsforhold.
 (1) Rådets forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 af 25.3.1969 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (EFT L 74 af 27.3.1969, s. 1).
 (2) Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 af 29.2.1968 om vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber samt om særlige midlertidige foranstaltninger for tjenestemænd i Kommissionen (Vilkårene for de øvrige ansatte) (EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1).
 BILAG B
 FINANSKONTROL AF SCHWEIZISKE DELTAGERE I DET EUROPÆISKE LUFTFARTSSIKKERHEDSAGENTURS AKTIVITETER
 Artikel 1
 Direkte kommunikation
 Agenturet og Kommissionen kommunikerer direkte med de deltagere i agenturets aktiviteter, der enten som kontrahenter, deltagere i agenturets programmer, modtagere af en betaling over agenturets eller Kommissionens budget eller som underkontrahenter er hjemmehørende i Schweiz. De


text:
pågældende kan direkte til Kommissionen og agenturet sende alle oplysninger og relevante dokumenter, som de skal meddele i henhold til de instrumenter, der henvises til i denne aftale, samt til de kontrakter og aftaler, der er indgået, og de beslutninger, der er truffet i medfør af disse instrumenter.
 Artikel 2
 Kontrol
 1. Ifølge Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1) og den finansforordning, som agenturets bestyrelse vedtog den 26. marts 2003 i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 23. december 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1602/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), og ifølge de øvrige bestemmelser, som nærværende afgørelse henviser til, kan det i kontrakter og aftaler, der indgås, og beslutninger, der træffes med modtagere hjemmehørende i Schweiz fastsættes, at agenturets og Kommissionens ansatte eller andre, som de har givet beføjelse dertil, til enhver tid kan foretage videnskabelig, finansiel, teknologisk og anden revision hos dem og deres underkontrahenter.
 2. Ansatte i agenturet eller Kommissionen eller andre af agenturet eller Kommissionen hertil bemyndigede personer skal have uhindret adgang til arbejdssteder, arbejder og dokumenter samt alle nødvendige informationer, herunder også i elektronisk form, med henblik på gennemførelse af denne revision. Denne adgang skal udtrykkeligt fremgå af kontrakter eller aftaler, der indgås ifølge de instrumenter, som nærværende aftale henviser til.
 3. Den Europæiske Revisionsret har samme rettigheder som Kommissionen.
 4. Revisionen kan finde sted fem år efter nærværende afgørelses ophør eller i overensstemmelse med bestemmelserne i kontrakterne og aftalerne eller de pågældende beslutninger.
 5. Den schweiziske forbundsfinanskontrol underrettes på forhånd om revisioner, der gennemføres på schweizisk område. Denne underretning er ikke en retlig forudsætning for gennemførelsen af disse revisioner.
 Artikel 3
 Kontrol på stedet
 1. Som led i denne aftale bemyndiges Kommissionen (OLAF) til at foretage kontrol og inspektion på stedet på schweizisk område i overensstemmelse med betingelserne og reglerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (3).
 2. Kommissionen forbereder og gennemfører kontrol og inspektion på stedet i nært samarbejde med den schweiziske forbundsfinanskontrol eller andre af denne udpegede kompetente schweiziske myndigheder, som underrettes i god tid om kontrollens og inspektionens indhold, formål og retsgrundlag, således at de kan yde den fornødne bistand. Med henblik herpå kan de kompetente schweiziske myndigheder deltage i kontrollen og inspektionen på stedet.
 3. Hvis de berørte kompetente schweiziske myndigheder ønsker det, gennemføres den pågældende kontrol og inspektion på stedet af Kommissionen og de kompetente schweiziske myndigheder i fællesskab.
 4. Hvis deltagerne i programmet modsætter sig kontrol eller inspektion på stedet, yder de schweiziske myndigheder i overensstemmelse med de nationale bestemmelser Kommissionens inspektører den bistand, der er nødvendig for, at de kan udføre den kontrol og inspektion på stedet, som de er blevet pålagt.
 5. Kommissionen meddeler hurtigst muligt


text:
den schweiziske forbundsfinanskontrol alle oplysninger om uregelmæssigheder eller mistanke om uregelmæssigheder, som den har fået kendskab til under gennemførelsen af kontrollen eller inspektionen på stedet. Kommissionen skal under alle omstændigheder underrette ovennævnte myndighed om resultatet af kontrollen og inspektionen.
 Artikel 4
 Information og konsultation
 1. For at sikre at dette bilag gennemføres korrekt, foretager de kompetente myndigheder i Schweiz og i Fællesskabet jævnligt udveksling af oplysninger, og de iværksætter konsultationer, når den ene eller den anden af parterne anmoder herom.
 2. De kompetente schweiziske myndigheder underretter straks agenturet og Kommissionen om alle elementer, de får kendskab til, som kan give formodning om eventuelle uregelmæssigheder i forbindelse med indgåelsen og gennemførelsen af kontrakter, der indgås i henhold til de instrumenter, som denne afgørelse henviser til.
 Artikel 5
 Fortrolighed
 Alle oplysninger, der er blevet meddelt eller modtaget i medfør af dette bilag, er, uanset formen, omfattet af tavshedspligt og nyder den samme beskyttelse som den, lignende oplysninger har efter den schweiziske lovgivning og efter de tilsvarende bestemmelser, der gælder for Fællesskabets institutioner. Oplysningerne må ikke meddeles til andre end dem, der i fællesskabsinstitutionerne, medlemsstaterne eller i Schweiz i kraft af deres hverv skal have kendskab til dem, eller anvendes til andre formål end til at sikre en effektiv beskyttelse af parternes finansielle interesser.
 Artikel 6
 Administrative foranstaltninger og sanktioner
 Uden at det berører anvendelsen af den schweiziske strafferet, kan agenturet eller Kommissionen pålægge administrative foranstaltninger og sanktioner i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 samt Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (4).
 Artikel 7
 Inddrivelse og tvangsfuldbyrdelse
 Agenturets eller Kommissionens beslutninger, der vedtages som led i anvendelsen af denne aftale, og som indebærer en forpligtelse for andre end stater til at betale en pengeydelse, kan tvangsfuldbyrdes i Schweiz.
 Fuldbyrdelsespåtegning skal efter en prøvelse, der kun omfatter ægtheden af det pågældende fuldbyrdelsesgrundlag, påføres af den myndighed, som den schweiziske regering har udpeget og anmeldt for agenturet og Kommissionen. Tvangsfuldbyrdelsen skal finde sted efter de schweiziske retsplejeregler. Lovligheden af den beslutning, der udgør fuldbyrdelsesgrundlaget, er underlagt De Europæiske Fællesskabers Domstols kontrol.
 Afgørelser, der træffes af De Europæiske Fællesskabers Domstol i medfør af en voldgiftsbestemmelse, har fuldbyrdelseskraft på samme betingelser.
 (1) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.
 (2) EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.
 (3) EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.
 (4) EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22005A0908(02)
 Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Kasakhstan om handel med visse stålprodukter - Godkendt protokollat - Protokol A
 EU-Tidende nr. L 232 af 08/09/2005 s. 0064 - 0082
 Aftalemellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Kasakhstan om handel med visse stålprodukterDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,på den ene side, ogREGERINGEN FOR REPUBLIKKEN KASAKHSTAN,på den anden sidesom er parterne i denne aftale, ogER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 11. Denne aftale finder anvendelse på handelen med (tidligere EKSF-)stålprodukter.2. Handelen med de stålprodukter, der er anført i bilag I, kan undergives kvantitative lofter.3. Handelen med stålprodukter, der ikke er anført i bilag I, undergives ikke kvantitative lofter.4. Hvad angår stålprodukter og anliggender, der ikke er omfattet af denne aftale, finder de relevante bestemmelser i PSA anvendelse.Artikel 21. Parterne er enige om for hvert kalenderår at indføre og opretholde kvantitative lofter for den kashakiske eksport til Fællesskabet som fastsat i bilag II for de produkter, der er anført i bilag I. Denne udførsel undergives en ordning med dobbeltkontrol, som er beskrevet i protokol A.2. Parterne bekræfter på ny, at de forpligter sig til at gennemføre fuld liberalisering af handelen med stålprodukter, der er nævnt i bilag I, forudsat at der er forenelige konkurrencevilkår til stede.3. Kvantitative restriktioner, told, afgifter eller foranstaltninger med tilsvarende virkning ved udførsel af affald og skrot af jern og stål henhørende under pos. 7204 i den kombinerede nomenklatur er forbudt.4. Parterne vedtager, at indførsel i Fællesskabet fra Kasakhstan af de produkter, der er anført i bilag I, fra den 1.1.2005 indtil denne aftales ikrafttræden, afskrives på de kvantitative lofter i bilag II.5. Indførsel af mængder ud over dem, der er anført i bilag II, tillades, hvis EF-industrien er ude af stand til at imødekomme den interne efterspørgsel, og at der opstår en forsyningsknaphed på et eller flere af de produkter, der er anført i bilag I. Der finder straks konsultationer sted på anmodning af en af parterne til at fastslå omfanget af forsyningsknapheden på basis af objektive bevisligheder. Efter afslutning af konsultationerne iværksætter Fællesskabet sine interne procedurer for forhøjelse af mængderne i bilag II.6. Skulle lande, der søger om medlemskab af Den Europæiske Union, tiltræde inden aftalens udløb, vedtager parterne at overveje at forhøje de kvantitative lofter i bilag II.7. Hver af parterne kan til enhver tid anmode om konsultationer vedrørende:- de i bilag II fastsatte kvantitative lofters niveau, hvis forholdene omkring de produkter, der er anført i bilag I, har væsentlig forværret eller bedret sig- muligheden for at overføre uudnyttede mængder fra en underudnyttet produktgruppe til andre grupper.Artikel 31. Indførsel til Fællesskabets toldområde med henblik på fri omsætning af de stålprodukter, der er anført i bilag I, er betinget af, at der fremlægges en importlicens udstedt af en medlemsstats kompetente myndighed på basis af en eksportlicens udstedt af de kasakhiske myndigheder samt et oprindelsescertifikat i overensstemmelse med bestemmelserne i protokol A.2. Indførsel til Fællesskabets toldområde af stålprodukter, der er anført i bilag I, er ikke undergivet de kvantitative lofter, som er fastsat


text: i bilag II, hvis de som led i den administrative kontrolordning, der er gældende i Fællesskabet, angives som bestemt til genudførsel fra Fællesskabet i uændret stand eller efter forarbejdning.3. Mængder under de kvantitative lofter, der er anført i bilag II, som ikke udnyttes i løbet af det første kalenderår, kan overføres til det tilsvarende kvantitative loft for det følgende kalenderår med indtil 10 % af det relevante kvantitative loft for det år, hvor det ikke blev udnyttet. Kasakhstan underretter inden den 31. marts det følgende år Fællesskabet, hvis det ønsker at gøre brug af denne bestemmelse.4. Det kvantitative loft for en given produktgruppe kan justeres i løbet af et kalenderår med indtil 10 % af det kvantitative loft for en given produktgruppe, forudsat at begge parter samtykker heri. Tilpasninger af de kvantitative lofter som følge af overførsler må kun gælde for det pågældende kalenderår. Ved begyndelsen af det følgende kalenderår svarer de kvantitative lofter til dem, der er fastsat i bilag II, uden dog at stk. 3 derved tilsidesættes. Kasakhstan underretter inden den 31. maj Fællesskabet, hvis det ønsker at gøre brug af denne bestemmelse.Artikel 41. Med henblik på at gøre dobbeltkontrolordningen så effektiv som mulig og mindske mulighederne for misbrug og omgåelse mest muligt:- underretter de kasakhiske myndigheder senest den 28. i hver måned myndighederne i Fællesskabet om de eksportlicenser, der er udstedt i den foregående måned- underretter myndighederne i Fællesskabet senest den 28. i hver måned de kasakhiske myndigheder om de importlicenser, der er udstedt i den foregående måned.I tilfælde af betydelige afvigelser kan begge parter under hensyntagen til tidsfaktorerne i forbindelse med sådanne oplysninger anmode om konsultationer, der straks skal indledes.2. Uanset stk. 1 og for at sikre, at aftalen fungerer effektivt, er begge parter enige om at tage alle nødvendige skridt til at forebygge, undersøge og tage alle nødvendige retlige og/eller administrative skridt mod omgåelse i form af omladning, omdirigering, urigtige angivelser vedrørende oprindelsesland eller -sted, forfalskning af dokumenter, falske angivelser vedrørende et produkts mængde, beskrivelse eller tarifering eller på enhver anden måde. Parterne er derfor enige om at fastsætte de nødvendige retsregler og administrative procedurer, som gør det muligt effektivt at skride ind over for sådanne omgåelser, herunder vedtagelser af retligt bindende retsmidler mod de pågældende eksportører og/eller importører.3. Er en af parterne på grundlag af foreliggende oplysninger af den formening, at bestemmelserne i denne aftale omgås, kan det anmode om konsultationer med den anden part, der straks afholdes.4. Indtil resultaterne af de konsultationer, der er nævnt i stk. 3, foreligger, skal Kasakhstan, hvis Fællesskabet anmoder herom, sikre, at der gennemføres tilpasninger af de kvantitative lofter, om hvilke der forventes opnået enighed efter de i stk. 3 omhandlede konsultationer, i det kalenderår, i hvilket anmodningen om konsultationer i henhold til stk. 3 blev indgivet, eller for det følgende år, hvis kontingentet for dette år er opbrugt.5. Skulle parterne under de i stk. 3 omhandlede konsultationer ikke være i stand til at nå til en gensidigt tilfredsstillende løsning, har Fællesskabet ret til i tilfælde, hvor der


text: foreligger tilstrækkeligt bevis for, at stålprodukter, der er omfattet af denne aftale, og som har oprindelse i Kasakhstan, er blevet indført ved omgåelse af denne aftale, at afskrive de pågældende mængder på de kvantitative lofter, der er fastsat i bilag II.6. Skulle parterne under de i stk. 3 omhandlede konsultationer ikke være i stand til at nå til en gensidigt tilfredsstillende løsning, har Fællesskabet ret til i tilfælde, hvor der foreligger tilstrækkeligt bevis for, at der foreligger urigtig angivelse af mængder, varebeskrivelse eller tarifering, at nægte at indføre de pågældende produkter.7. Parterne er enige om at samarbejde fuldt ud med henblik på at forebygge og effektivt behandle alle problemer, der opstår som følge af omgåelse af denne aftale.Artikel 51. De kvantitative lofter, der er fastsat i bilag II for indførsel til Fællesskabet af de stålprodukter, som er anført i bilag I, opdeles ikke af Fællesskabet i regionale kvoter.2. Parterne samarbejder for at hindre pludselige og skadelige ændringer i det traditionelle samhandelsmønster. Indtræffer der en pludselig og skadevoldende ændring i det traditionelle samhandelsmønster (f.eks. regional koncentration eller tab af traditionelle leverancer), kan Fællesskabet anmode om konsultationer med henblik på at finde en tilfredsstillende løsning på problemet. Sådanne konsultationer finder sted omgående.3. Kasakhstan bestræber sig for at sikre, at udførslen til Fællesskabet af stålprodukter, der er anført i bilag I, fordeles så jævnt som muligt over året. Indtræffer der en pludselig og skadelig stigning i indførslen, kan Fællesskabet anmode om konsultationer med henblik på at finde en tilfredsstillende løsning på problemet. Sådanne konsultationer finder sted omgående.4. Ud over den i stk. 3 indeholdte forpligtelse kan begge parter, når de af de kasakhiske myndigheder udstedte licenser har nået 90 % af de kvantitative lofter for det pågældende kalenderår, anmode om konsultationer vedrørende de kvantitative lofter for dette år. Sådanne konsultationer finder sted omgående. Indtil resultaterne af disse konsultationer foreligger, kan de kasakhiske myndigheder vedblive med at udstede eksportlicenser for de produkter, der er omfattet af denne aftale, forudsat at de ikke overstiger de mængder, der er fastsat i bilag II.Artikel 61. Hvis produkter, som er omfattet af denne aftale, indføres til Fællesskabet fra Kasakhstan på vilkår, der kan påføre eller true med at påføre producenter i Fællesskabet af samme produkt væsentlig skade, giver Fællesskabet Kasakhstan alle relevante oplysninger med henblik på at finde en løsning, begge parter kan acceptere. Parterne påbegynder konsultationerne omgående.2. Skulle det ikke lykkes parterne at nå til enighed under de i stk. 1 nævnte konsultationer inden for en frist på 30 dage fra Fællesskabets anmodning om konsultationer, kan Fællesskabet anvende retten til at tage initiativ til beskyttelsesforanstaltninger i henhold til bestemmelserne i bestemmelserne i PSA.3. Uanset bestemmelserne i denne aftale finder bestemmelserne i artikel 13.6 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen anvendelse.Artikel 71. Tariferingen af de varer, der er omfattet af denne aftale, er baseret på Fællesskabets told- og statistiknomenklatur, i det følgende benævnt "den kombinerede nomenklatur" eller i forkortet form "KN", og enhver ændring heraf. Ændringer af den kombinerede nomenklatur efter de procedurer, der er gældende i Fællesskabet, for så


text: vidt angår de produkter, der er omfattet af denne aftale, eller afgørelser vedrørende tariferingen af produkter må ikke give anledning til en nedsættelse af de kvantitative lofter, der er fastsat i bilag II.2. Oprindelsen af de produkter, der er omfattet af denne aftale, fastlægges i overensstemmelse med de regler, som er gældende i Fællesskabet. Alle ændringer i disse oprindelsesregler meddeles Kasakhstan og må ikke give anledning til en nedsættelse af de kvantitative lofter, der er fastsat i bilag II. Procedurerne for kontrol af ovennævnte varers oprindelse er fastlagt i protokol A.Artikel 81. Uden at dette berører den periodiske udveksling af oplysninger om eksportlicenser og importlicenser i henhold til artikel 4, stk. 1, er parterne enige om med passende mellemrum at udveksle fuldstændige statistiske oplysninger vedrørende de produkter, der er omhandlet i bilag I, idet der tages hensyn til de korteste tidsrum, i hvilke de pågældende oplysninger udarbejdes; oplysningerne skal dække eksportlicenser og importlicenser udstedt i henhold til artikel 3 samt eksport- og importstatistikker for de pågældende produkter.2. Hver af parterne kan anmode om konsultationer i tilfælde af betydelig afvigelse mellem de udvekslede oplysninger.Artikel 91. Uden at det berører bestemmelserne om konsultationer i forbindelse med specifikke omstændigheder i de foregående artikler, afholdes der på anmodning fra en af parterne konsultationer vedrørende ethvert problem, der opstår i forbindelse med anvendelsen af denne aftale. Under alle konsultationer udviser parterne vilje til samarbejde og bestræber sig for at bilægge de uoverensstemmelser, der er opstået.2. Når der i henhold til denne aftale omgående skal afholdes konsultationer, forpligter parterne sig til at anvende alle rimelige midler for at sikre, at dette sker.3. For alle andre konsultationer gælder følgende bestemmelser:- En anmodning om konsultationer indgives skriftligt til den anden part.- I påkommende tilfælde følges anmodningen om konsultationer inden for en rimelig frist af en rapport, hvori der redegøres for grundene til konsultationerne.- Konsultationerne indledes senest en måned efter indgivelsen af anmodningen.- Konsultationerne skal føre til en gensidigt acceptabel løsning inden en måned efter indledningen, medmindre fristen forlænges efter aftale mellem parterne.4. Der kan endvidere afholdes specifikke supplerende konsultationer efter aftale mellem parterne.Artikel 10Begge parter tilstræber en komplet liberalisering af handelen med stålprodukter og erkender, at det er en vigtig forudsætning for fremme af deres samhandel, at de hos parterne gældende bestemmelser vedrørende konkurrence, statsstøtte og miljø er forenelige. Med henblik herpå yder Fællesskabet på anmodning af Kasakhstan teknisk bistand til at hjælpe Kasakhstan med at vedtage og anvende lovbestemmelser, der er forenelige med dem, der er vedtaget og anvendes i Fællesskabet. Denne bistand gøres til genstand for projekter, som aftales mellem parterne, med en klar angivelse af bl.a. mål, midler og tidsplan.Artikel 111. Denne aftale træder i kraft på dagen for undertegnelsen. Den anvendes indtil den 31. december 2006, medmindre den opsiges eller ophører i overensstemmelse med bestemmelserne i henholdsvis stk. 3 og 4.2. Hver af parterne kan til enhver tid foreslå ændringer til aftalen, som på anmodning af en af parterne skal gøres til genstand for konsultationer.3. Hver af parterne kan opsige aftalen med et varsel