text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0103(71)
 Aftale om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde - Bilag XXI - Statistikker - Liste som omhandlet i artikel 76
 EF-Tidende nr. L 001 af 03/01/1994 s. 0501 - 0516
 BILAG XXISTATISTIKKER Liste som omhandlet i artikel 76INDLEDNINGNaar de i dette bilag omhandlede retsakter indeholder begreber eller henvisninger til procedurer, der er specielle for Faellesskabets retsorden, som f.eks.:- praeambler- hvem EF-retsakter er rettet til- EF's omraader og sprog- rettigheder og forpligtelser, som EF-medlemsstaterne eller deres offentlige organer, virksomheder eller borgere har i forhold til hinanden, og- informations- og notifikationsprocedurer,gaelder protokol 1 om horisontale tilpasninger, medmindre andet er bestemt i dette bilag.SEKTORTILPASNINGER1. I dette bilag og uanset bestemmelserne i protokol 1 omfatter udtrykket »medlemsstat(er)« i de omhandlede retsakter ud over dets betydning i de paagaeldende EF-retsakter tillige Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig.2. Henvisninger til »Systematisk opstilling af brancher inden for industri og anden fremstillingsvirksomhed i De Europaeiske Faellesskaber (NICE)«, og til »Systematisk fortegnelse over oekonomiske aktiviteter i De Europaeiske Faellesskaber (NACE)« er, hvor intet andet er oplyst, at betragte som henvisninger til »Nomenklatur for oekonomiske aktiviteter i De Europaeiske Faellesskaber (NACE REV 1)«, som defineret i Raadets forordning (EOEF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om Den Statistiske Nomenklatur for OEkonomiske Aktiviteter i De Europaeiske Faellesskaber, og som tilpasset denne aftale. De anfoerte kodenumre laeses som de tilsvarende konverterede kodenumre i NACE REV 1.3. Bestemmelser vedroerende fordeling af omkostninger i forbindelse med udfoerelse af undersoegelser og lignende er ikke relevante for denne aftale.OMHANDLEDE RETSAKTERIndustristatistik1. 364 L 0475: Raadets direktiv 64/475/EOEF af 30. juli 1964 om gennemfoerelse af koordinerede aarlige undersoegelser af investeringerne inden for industrien (EFT 131 af 13.8.1964, s. 2193/64), som aendret ved:- 1 72 B: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Danmarks, Irlands og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands tiltraedelse (EFT L 73 af 27.3.1972, s. 121, 159)- 1 79 H: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Den Hellenske Republiks tiltraedelse (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 112)- 1 85 I: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 231)Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Bilaget er ikke relevant.b) De i dette direktiv kraevede oplysninger inkluderes for Liechtensteins vedkommende i oplysningerne for Schweiz.c) Den i dette direktiv kraevede undersoegelse foretages foerste gang af de enkelte EFTA-stater senest i 1995.d) Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz og Sverige indgiver de i dette direktiv kraevede oplysninger opdelt ned til mindst det 3-cifrede, og om muligt det 4-cifrede niveau i NACE REV 1.e) For virksomheder, der er klassificeret i Raadets forordning (EOEF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om den Statistiske Nomenklatur for OEkonomiske Aktiviteter i De Europaeiske Faellesskaber, indgiver Finland, Island, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig under kodenummeret 27.10, og idet der tages behoerigt hensyn til oplysningernes fortrolige karakter, som beskrevet i Raadets forordning (Euratom, EOEF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europaeiske Faellesskabers Statistiske


text: Kontor, som tilpasset med henblik paa denne aftale, via de kompetente nationale statistiske myndigheder, de oplysninger, der svarer til dem, der forlanges i spoergeskema 2.60 og 2.61 i bilaget til Kommissionens beslutning nr. 3302/81/EKSF af 18. november 1981 om oplysninger fra virksomhederne inden for jern- og staalindustrien om deres investeringer (EFT L 333 af 20.11.1981, s. 35).2. 372 L 0211: Raadets direktiv 72/211/EOEF af 30. maj 1972 om afholdelse af koordinerede konjunkturstatistikker inden for industri og haandvaerk (EFT L 128 af 3.6.1972, s. 28), som aendret ved:- 1 79 H: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Den Hellenske Republiks tiltraedelse (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 112)- 1 85 I: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 231).Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) I artikel 3, stk. 1, nr. 5, slettes »herunder arbejdere«.b) Island og Liechtenstein er fritaget for at indsamle de i dette direktiv kraevede oplysninger.c) Schweiz indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1997. Oplysningerne indgives imidlertid kvartalsvis allerede fra og med 1995.d) Finland indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1997. Maanedlige oplysninger om produktions-index for industrien indgives imidlertid senest fra og med 1995.e) Norge, Sverige og OEstrig indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995.3. 372 L 0221: Raadets direktiv 72/221/EOEF af 6. juni 1972 om gennemfoerelse af koordinerede aarlige undersoegelser af aktiviteter i industrien (EFT L 133 af 10.6.1972, s. 57), som aendret ved:- 1 79 H: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Den Hellenske Republiks tiltraedelse (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 112)- 1 85 I: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 231)Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) I artikel 3 laeses henvisningen til »NACE« som »NACE, 1970-udgaven«.b) De i dette direktiv kraevede oplysninger inkluderes for Liechtensteins vedkommende i oplysningerne for Schweiz.c) EFTA-staterne indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995.d) Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Sverige og Schweiz indsamler og indgiver de i dette direktivs artikel 2 og 5 kraevede oplysninger opdelt ned til mindst det 3-cifrede niveau i NACE REV 1.e) Schweiz og Liechtenstein er fritaget for at indgive oplysninger om den oekonomiske aktivitetsenhed og den lokale enhed for samtlige variable stoerrelser med undtagelse af oplysninger om omsaetning og beskaeftigelse.f) EFTA-staterne er fritaget for at indgive oplysninger om de variable stoerrelser med kodenumrene 1.21, 1.21.1, 1.22 og 1.22.1 i bilaget.4. 378 L 0166: Raadets direktiv 78/166/EOEF af 13. februar 1978 om udfaerdigelse af koordinerede konjunkturstatistikker inden for bygge- og anlaegssektoren (EFT L 52 af 23.1.1978, s. 17), som aendret ved:- 1 79 H: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Den Hellenske Republiks tiltraedelse (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 113)- 1 85 I: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals

type: contracts

jurisdiction: EU


text: tiltraedelse (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 231).Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) I artikel 2, stk. 2, laeses henvisningen til »NACE's del I« som »NACE del I, 1970-udgaven«. I stk. 3 laeses henvisningen til »NACE« som »NACE REV 1«.b) Oplysningerne i artikel 3, litra a), indgives mindst kvartalsvis.c) I artikel 4, stk. 1, slettes »den foregaaende maaned eller«.d) Island og Liechtenstein er fritaget for at indgive de i dette direktiv kraevede oplysninger.e) Finland, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995.Transportstatistik5. 378 L 0546: Raadets direktiv 78/546/EOEF af 12. juni 1978 om statistisk registrering af vejgodstrafikken inden for rammerne af en regional statistik (EFT L 168 af 26.6.1978, s. 29), som aendret ved:- 1 79 H: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Den Hellenske Republiks tiltraedelse (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 112)- 1 85 I: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 163)- 389 L 0462: Raadets direktiv 89/462/EOEF af 18. juli 1989 (EFT L 226 af 3.8.1989, s. 8).Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) De i dette direktiv kraevede oplysninger inkluderes for Liechtensteins vedkommende i oplysningerne for Schweiz.b) I bilag II tilfoejes efter oplysningerne vedroerende Det Forenede Kongerige:»OEstrigBurgenlandKaerntenNiederoesterreichOberoesterreichSalzburgSteiermarkTirolVorarlbergWienFinlandSuomi/FinlandIslandIslandNorgeNorge/NoregSverigeSverigeSchweiz og LiechtensteinSchweiz/Suisse/Svizzera og Liechtenstein«c) Bilag III affattes saaledes:»FORTEGNELSE OVER LANDEBelgienDanmarkDet Forenede KongerigeFrankrigGraekenlandIrlandItalienLuxembourgNederlandenePortugalSpanienTysklandFinlandIslandNorgeSchweiz og LiechtensteinSverigeOEstrigBulgarienJugoslavienPolenRumaenienSovjetunionenTjekkoslovakietTyrkietUngarnAndre europaeiske landeLande i NordafrikaLande i Mellemoesten og det naere OEstenAndre lande«d) I bilag IV, tabel B, C2 og C4, erstattes »medlemsstater« af »EOES-stater«.e) I bilag IV, tabel C1, C2, C3, C5 og C6, erstattes »EUR« af »EOES«.f) I bilag IV, tabel C2, er 18 den sidste landekode under henholdsvis »Modtaget fra« og »Afsendt til«.g) Finland, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995. Island indsamler oplysningerne senest fra og med 1998.h) Indtil 1997 kan Schweiz indsende de i dette direktiv kraevede kvartalsvise oplysninger om national transport (herunder transport til og fra Liechtenstein) som en del af de aarlige oplysninger.i) Island indsamler mindst hvert tredje aar de i dette direktiv kraevede oplysninger om national transport.6. 380 L 1119: Raadets direktiv 80/1119/EOEF af 17. november 1980 om statistisk registrering af godstransporten ad indre vandveje, (EFT L 339 af 15.12.1980, s. 30), som aendret ved:- 1 85 I: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 163).Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) I bilag II tilfoejes efter oplysningerne vedroerende Det Forenede Kongerige:»OEstrigBurgenlandKaerntenNiederoesterreichOberoesterreichSalzburgSteiermarkTirolVorarlbergWienFinlandSuomi/FinlandIslandIslandNorgeNorge/NoregSverigeSverigeSchweiz og LiechtensteinSchweiz/Suisse/Svizzera og Liechtenstein«b) Bilag III aendres som foelger:Foelgende indsaettes mellem overskriften »LISTE OVER LANDE OG GRUPPER AF LANDE« og skemaets del I:»A. EOES-stater«Del II - VII affattes saaledes:»II. EFTA-stater13. OEstrig14. Finland15. Island16. Norge17. Sverige18. Schweiz og LiechtensteinB. Lande uden for EOESIII. Europaeiske lande uden for EOES19. Sovjetunionen20. Polen21. Tjekkoslovakiet22. Ungarn23. Rumaenien24. Bulgarien25. Jugoslavien26. Tyrkiet27. Andre europaeiske lande uden for EOESIV. 28. Amerikas Forenede StaterV. 29. Andre lande«c)


text: I bilag IV, skema 1(A) og 1(B), erstattes »Heraf EOEF« af »Heraf EOES«.d) I bilag IV, skema 7(A), 7(B), 8(A) og 8(B), bytter de to kolonner med overskrifterne »Statshandelslande« og »OEvrige lande« plads; overskriften »OEvrige lande« erstattes herefter af overskriften »EFTA-lande«; overskriften »Statshandelslande« erstattes af overskriften »OEvrige lande«.e) I bilag IV, skema 10(A) og 10(B), erstattes listen over lande under overskriften »Fartoejets nationalitet« af overskriften »liste over lande og grupper af lande« fra det aendrede bilag III. Overskriften »heraf EOEF« erstattes af »heraf EOES«.f) EFTA-staterne foretager de i dette direktiv kraevede undersoegelser senest fra og med 1995.7. 380 L 1177: Raadets direktiv 80/1177/EOEF af 4. december 1980 om statistisk registrering af godstransporten med jernbane inden for rammerne af en regional statistik (EFT L 350 af 23.12.1980, s. 23), som aendret ved:- 1 85 I: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 164).Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) I artikel 1, stk. 2, litra a), tilfoejes:OEBB: OEsterreichische BundesbahnenVR: Valtionrautatiet/StatsjaernvaegarnaNSB: Norges StatsbanerSJ: Statens JaernvaegarSBB/CFF/FFS: Schweizerische Bundesbahnen/Chemins de fer federaux/Ferrovie Federale SvizzereBLS: Bern-Loetschberg-Simplonb) I bilag II tilfoejes efter oplysningerne vedroerende Det Forenede Kongerige:»OEstrigOEsterreichFinlandSuomi/FinlandNorgeNorge/NoregSverigeSverigeSchweizSchweiz/Suisse/Svizzera«c) I bilag III foretages foelgende aendringer:Foelgende indsaettes mellem overskriften »LANDEFORTEGNELSE« og skemaets del a):»A. EOES-stater«Del b) affattes saaledes:»b) EFTA-stater13. OEstrig14. Finland15. Norge16. Sverige17. SchweizB. Lande uden for EOES18. Sovjetunionen19. Polen20. Tjekkoslovakiet21. Ungarn22. Rumaenien23. Bulgarien24. Jugoslavien25. Tyrkiet26. Lande i Mellemoesten og det naere OEsten27. OEvrige lande«d) EFTA-staterne indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995.Statistik over Faellesskabets udenrigshandel og over samhandelen mellem dets medlemsstater8. 375 R 1736: Raadets forordning (EOEF) nr. 1736/75 af 24. juni 1975 om statistik over Faellesskabets udenrigshandel og over samhandelen mellem dets medlemsstater (EFT L 183 af 14.7.1975, s. 3), som aendret ved:- 377 R 2845: Raadets forordning (EOEF) nr. 2845/77 af 19. december 1977 (EFT L 329 af 22.12.1977, s. 3)- 384 R 3396: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3396/84 af 3. december 1984 (EFT L 314 af 4.12.1984, s. 10)- 387 R 3367: Raadets forordning (EOEF) nr. 3367/87 af 9. november 1987 om anvendelsen af Den Kombinerede Nomenklatur paa statistikken over samhandelen mellem medlemsstaterne og om aendring af forordning (EOEF) nr. 1736/75 om statistik over Faellesskabets udenrigshandel og over samhandelen mellem dets medlemsstater (EFT L 321 af 11.11.1987, s. 3)- 387 R 3678: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3678/87 af 9. december 1987 om statistisk gruppering af Faellesskabets udenrigshandel (EFT L 346 af 10.12.1987, s. 12)- 388 R 0455: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 455/88 af 18. februar 1988 om den statistiske taerskel for statistik over Faellesskabets udenrigshandel og over samhandelen mellem dets medlemsstater (EFT L 46 af 19.2.1988, s. 19)- 388 R 1629: Raadets forordning (EOEF) nr. 1629/88 af 27. maj 1988 (EFT L 147 af 14.6.1988, s. 1)- 391 R 0091: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 91/91 af 15. januar 1991 (EFT L 11 af 16.1.1991, s. 5)Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Artikel 2, stk. 2, litra a) og b), affattes


text: saaledes:»a) Varer, der oplaegges paa eller frafoeres toldoplag, med undtagelse af de i bilag A anfoerte toldoplag.b) Varer, der tilfoeres eller frafoeres de i bilag A anfoerte frizoner.«b) Artikel 3 affattes saaledes:»1. EOES' statistikomraade omfatter i princippet de kontraherende parters toldomraader. De kontraherende parter definerer deres statistikomraader i overensstemmelse hermed.2. Faellesskabets statistikomraade omfatter Faellesskabets toldomraade, saaledes som det er fastsat i Raadets forordning (EOEF) nr. 2151/84 af 23. juli 1984 om fastsaettelse af Faellesskabets toldomraade, senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 4151/88.3. EFTA-staternes statistikomraade omfatter toldomraadet. For Norges vedkommende indgaar imidlertid Svalbard og Jan Mayen i statistikomraadet. Schweiz og Liechtenstein udgoer tilsammen et enkelt statistikomraade.«c) Den i artikel 5, stk. 1 og 3, omtalte klassifikation foretages ned til mindst de foerste 6 cifre.d) I artikel 7, stk. 1, affattes den indledende saetning saaledes:»Medmindre andet gaelder ifoelge artikel 5, stk. 1 og 2, i forordning (EOEF) nr. 2658/87, anfoeres foelgende i det statistiske oplysningsmedium for hver KN-underposition ned til mindst de foerste seks cifre:«e) Foelgende nye stykke tilfoejes i artikel 9:»3. For EFTA-staterne forstaas ved 'oprindelsesland' det land, i hvilket varerne har deres oprindelse i henhold til de nationale regler vedroerende oprindelse.«f) Artikel 17, stk. 1: henvisningen til »Raadets forordning (EOEF) nr. 803/68 af ..., senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1028/75« erstattes af »Raadets forordning (EOEF) nr. 1224/80 af 28. maj 1980 om varers toldvaerdi (EFT L 134 af 31.5.1980, s. 1)«.g) Artikel 34 affattes saaledes:»De i artikel 22, stk. 1, omhandlede oplysninger udarbejdes for hver KN-underposition i henhold til den gaeldende version af de foerste seks cifre i Den Kombinerede Nomenklatur.«h) I bilag C foretages foelgende aendringer:Foelgende linie indsaettes mellem »EUROPA« og »Faellesskabet«:»Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade«Foelgende indsaettes mellem linien »>TABELPOSITION>«og overskriften »OEvrige lande og omraader i Europa«:»EFTA-lande>TABELPOSITION>«Linjerne 024, 025, 028, 030, 032, 036 og 038 efter »OEvrige lande og omraader i Europa« erstattes af »041 Faeroeerne«.i) EFTA-staterne indsamler de i denne forordning kraevede oplysninger senest fra og med 1995.9. 377 R 0546: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 546/77 af 16. marts 1977 om statistisk gruppering af Faellesskabets udenrigshandel (EFT L 70 af 17.3.1977, s. 13), som aendret ved:- 1 79 H: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Den Hellenske Republiks tiltraedelse (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 112)- 1 85 I: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Kongeriget Spaniens og Republikken Portugals tiltraedelse (EFT L 302 af 15.11.1985, s. 230)- 387 R 3678: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3678/87 af 9. december 1987 om statistisk gruppering af Faellesskabets udenrigshandel (EFT L 346 af 10.12.1987, s. 12).Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Foelgende tilfoejes i artikel 1:>TABELPOSITION>b) Foelgende tilfoejes i artikel 2:>TABELPOSITION>10. 379 R 0518: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 518/79 af 19. marts 1979 om registrering af eksport af komplette industrielle anlaeg i forbindelse med statistik over Faellesskabets udenrigshandel og over samhandelen mellem dets medlemsstater (EFT L 69 af 20.3.1979, s. 10), som aendret ved:- 387 R 3521: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3521/87 af 24. november 1987 (EFT L 335 af 25.11.1987, s. 8).11.


text: 380 R 3345: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3345/80 af 23. december 1980 om registrering af afsendelseslandet i statistikkerne over Faellesskabets udenrigshandel og over samhandelen mellem dets medlemsstater (EFT L 351 af 24.12.1980, s. 12).12. 383 R 0200: Raadets forordning (EOEF) nr. 200/83 af 24. januar 1983 om tilpasning af de statistiske oplysninger om Faellesskabets udenrigshandel til direktiverne vedroerende harmonisering af fremgangsmaaderne ved udfoersel og ved varers overgang til fri omsaetning (EFT L 26 af 28.1.1983, s. 1)13. 387 R 3367: Raadets forordning (EOEF) nr. 3367/87 af 9. november 1987 om anvendelsen af Den Kombinerede Nomenklatur paa statistikken over samhandelen mellem medlemsstaterne og om aendring af forordning (EOEF) nr. 1736/75 om statistik over Faellesskabets udenrigshandel og over samhandelen mellem dets medlemsstater (EFT L 321 af 11.11.1987, s. 3)Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Den Kombinerede Nomenklatur (KN) anvendes ned til mindst de foerste seks cifre.b) Det sidste punktum i artikel 1, stk. 2, finder ikke anvendelse.14. 387 R 3522: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3522/87 af 24. november 1987 om registrering af transportmaaden i statistikken over samhandelen mellem Faellesskabets medlemsstater (EFT L 335 af 25.11.1987, s. 10).15. 387 R 3678: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3678/87 af 9. december 1987 om statistisk gruppering af Faellesskabets udenrigshandel (EFT L 346 af 10.12.1987, s. 12).Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasning:Artikel 3 finder ikke anvendelse.16. 388 R 0455: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 455/88 af 18. februar 1988 om den statistiske taerskel for statistik over Faellesskabets udenrigshandel og over samhandelen mellem dets medlemsstater (EFT L 46 af 19.2.1988, s. 19).Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:I artikel 2 tilfoejes:»>TABELPOSITION>«Fortrolige statistiske oplysninger17. 390 R 1588: Raadets forordning (EOEF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor (EFT L 151 af 15.6.1990, s. 1).Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Foelgende nye stykke tilfoejes i artikel 2:»11. ansatte i EFTA's kontor for statistisk raadgivning: ansatte i EFTA's sekretariat, der arbejder i Eurostats lokaler.«b) I artikel 5, stk. 1, andet punktum erstattes »Eurostat« af »Eurostat og i EFTA's kontor for statistisk raadgivning«.c) Foelgende nye afsnit tilfoejes i artikel 5, stk. 2:Fortrolige statistiske oplysninger, der fremsendes til Eurostat via EFTA's kontor for statistisk raadgivning, er ogsaa tilgaengelige for dette kontors medarbejdere.d) I artikel 6 omfatter ordet »Eurostat« med henblik herpaa ogsaa EFTA's kontor for statistisk raadgivning.Befolknings- og socialstatistik18. 376 R 0311: Raadets forordning (EOEF) nr. 311/76 af 9. februar 1976 om udarbejdelse af statistik vedroerende udenlandske arbejdstagere (EFT L 39 af 14.2.1976, s. 1).Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz og Sverige er ikke forpligtet til at foretage den i artikel 1 omtalte regionale opdeling af oplysningerne.b) EFTA-staterne indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995.Nationalregnskaber - BNP19. 389 R 0130: Raadets direktiv 89/130/EOEF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlaeggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 49 af 21.2.1989, s. 26).Direktivets bestemmelser


text: gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Liechtenstein er fritaget for at indgive de i dette direktiv kraevede oplysninger.b) Finland, Island, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig indgiver de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995.Nomenklaturer20. 390 R 3037: Raadets forordning (EOEF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om Den Statistiske Nomenklatur for OEkonomiske Aktiviteter i De Europaeiske Faellesskaber (EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1).Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig anvender senest fra og med 1995 »NACE REV 1« eller en national nomenklatur, der er afledt heraf, i henhold til artikel 3. Finland efterkommer denne forordning senest fra og med 1997.Landbrugsstatistik21. 372 R 0280: Raadets direktiv 72/280/EOEF af 31. juli 1972 om de statistiske undersoegelser, der skal foretages af medlemsstaterne med hensyn til maelk og mejeriprodukter (EFT L 179 af 7.8.1972, s. 2), som aendret ved:- 373 L 0358: Raadets direktiv 73/358/EOEF af 19. november 1973 (EFT L 326 af 27.11.1973, s. 17)- 378 L 0320: Raadets direktiv 78/320/EOEF af 30. marts 1978 (EFT L 84 af 31.3.1978, s. 49)- 1 79 H: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Den Hellenske Republiks tiltraedelse (EFT nr. L 291 af 19.11.1979, s. 67, 88)- 386 L 0081: Raadets direktiv 86/81/EOEF af 25. februar 1986 (EFT L 77 af 22.3.1986, s. 29)Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Artikel 1, stk. 2, finder ikke anvendelse.b) Under de i artikel 4, stk. 3, litra a), naevnte omraadeinddelinger tilfoejes:»>TABELPOSITION>«c) Finland, Island, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig indsamler de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995.d) Liechtenstein er fritaget for at indgive de i dette direktiv kraevede statistiske oplysninger.e) Finland, Island, Norge, Schweiz og Sverige er fritaget for at indgive de i dette direktivs artikel 4, stk. 1, omtalte ugentlige oplysninger.f) Finland, Island, Norge, Schweiz og Sverige er fritaget for at indgive oplysninger om eget forbrug af maelk.22. 372 D 0356: Kommissionens beslutning 72/356/EOEF af 18. oktober 1972 om gennemfoerelsesbestemmelser vedroerende statistiske undersoegelser med hensyn til maelk og mejeriprodukter (EFT L 246 af 30.10.1972, s. 1), som aendret ved:- 1 79 H: Akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af Traktaterne - Den Hellenske Republiks tiltraedelse (EFT L 291 af 19.11.1979, s. 88)- 386 D 0180: Kommissionens beslutning 86/180/EOEF af 19. marts 1986 (EFT L 138 af 24.5.1986, s. 49).Beslutningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Under de i bilag II, skema 4, fodnote (1), naevnte omraader tilfoejes foelgende:»>TABELPOSITION>«068,0141> b) I bilag II, skema 5, del B, tilfoejes foelgende nye fodnote til linien »1. a) eget forbrug«:»(1) Skal ikke udfyldes af Finland, Island, Norge, Schweiz og Sverige«Nummereringen af de to andre fodnoter aendres som foelge heraf.23. 388 R 0571: Raadets forordning (EOEF) nr. 571/88 af 29. februar 1988 om tilrettelaeggelse af en raekke faellesskabsundersoegelser af landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 1997 (EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1), som aendret ved:- 389 R 0807: Raadets forordning (EOEF) nr. 807/89 af 20. marts


text: 1989 (EFT L 86 af 31.3.1989, s. 1).Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) Teksten i artikel 4, der begynder med »og for saa vidt de paa lokalt plan er af betydning ...« og slutter ved artiklens sidste punktum, finder ikke anvendelse.b) I artikel 6, stk. 2, erstattes ordene »standarddaekningsbidrag (SDB) i henhold til beslutning 85/377/EOEF« af:»standarddaekningsbidrag (SDB) i henhold til beslutning 85/377/EOEF, eller med vaerdien af den samlede landbrugsproduktion«.c) Henvisningerne i artikel 8, stk. 2, til »beslutning 83/461/EOEF, aendret ved beslutning 85/622/EOEF og 85/643/EOEF« erstattes af en henvisning til »beslutning 89/651/EOEF«. Foelgende nye fodnote tilfoejes: EFT nr. L 391 af 30.12.1989, s. 1.d) Artikel 10, 12 og 13 samt bilag II er ikke relevante.e) I bilag I tilfoejes fodnoter om, at foelgende variabler er fakultative for de anfoerte lande:>TABELPOSITION>f) De i denne forordning kraevede oplysninger inkluderes for Liechtensteins vedkommende i oplysningerne for Schweiz.g) Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz og Sverige er ikke forpligtet til at foretage den i denne forordnings artikel 4 og 8 samt bilag I omtalte geografiske opdeling af oplysningerne. Disse stater skal imidlertid sikre, at stikproeverne er af en saadan stoerrelse, at der kan foretages en opdeling (bortset fra regional) af oplysningerne paa et repraesentativt grundlag.h) Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz og Sverige er ikke forpligtet til at anvende den i denne forordnings artikel 6, 7, 8 og 9 samt bilag I omtalte klassifikation. Disse stater skal imidlertid fremsende de noedvendige supplerende oplysninger, der muliggoer en omgruppering i overensstemmelse med denne klassifikation.i) EFTA-staterne er fritaget for at udfoere den i artikel 3, litra c), kraevede undersoegelse.j) EFTA-staterne indsamler de i denne forordning kraevede oplysninger senest fra og med 1995.24. 390 R 0837: Raadets forordning (EOEF) nr. 837/90 af 26. marts 1990 om statistiske oplysninger, der skal tilvejebringes af medlemsstaterne vedroerende kornproduktion (EFT L 88 af 3.4.1990, s. 1)Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) I artikel 8, stk. 4, slettes »to gange om aaret«.b) I bilag III tilfoejes efter linjen for Det Forenede Kongerige:>TABELPOSITION>c) Liechtenstein er fritaget for at indgive de i denne forordning kraevede oplysninger.d) Finland, Island, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig indgiver de i denne forordning kraevede oplysninger senest fra og med 1995.Fiskeristatistik25. 391 R 1382: Raadets forordning (EOEF) nr. 1382/91 af 21. maj 1991 om fremsendelse af data vedroerende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne (EFT L 133 af 28.5.1991, s. 1).Forordningens bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen med foelgende tilpasninger:a) I bilag III foretages foelgende aendringer i skemaet:>TABELPOSITION>b) EFTA-staterne indgiver de i denne forordning kraevede oplysninger senest fra og med 1995. Den rapport, som er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og eventuelt den anmodning om undtagelse for smaa havne, som er omhandlet i artikel 5, stk. 6, foerste afsnit, indgives i loebet af 1995.Energistatistik26. 390 L 0377: Raadets direktiv 90/377/EOEF af 29. juni 1990 om en faellesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen paa gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (EFT L 185 af 17.7.1990, s. 16)Direktivets bestemmelser gaelder i forbindelse med aftalen


text: med foelgende tilpasninger:a) I artikel 2, stk. 1 og 3, tilfoejes:»Finland, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig indsender oplysningerne til Eurostat via landenes kompetente nationale myndigheder.«b) Hvad angaar haandtering af fortrolige oplysninger fra Finland, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig gaelder udelukkende, uanset bestemmelserne i artikel 4 og 5, Raadets forordning (Euratom, EOEF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor, som tilpasset med henblik paa aftalen.c) Island og Liechtenstein er fritaget for at indgive de i dette direktiv kraevede oplysninger.d) Finland, Norge, Schweiz, Sverige og OEstrig indgiver de i dette direktiv kraevede oplysninger senest fra og med 1995. Inden den 1. januar 1993 giver disse lande Eurostat meddelelse om, paa hvilke steder og i hvilke regioner, der vil blive registreret priser i henhold til bilag I, punkt 11, og bilag II, punkt 2 og 13.


text:
 27.6.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 173/3
 PROTOKOL
 til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau (2019-2024)
 Artikel 1
 Anvendelsesperiode og fiskerimuligheder
 Fiskerimulighederne for Den Europæiske Unions fartøjer (»EU-fartøjer«) i henhold til artikel 5 i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau (1) (»aftalen«) fastsættes således:
 1. I denne protokols første og andet anvendelsesår udtrykkes fiskerimulighederne ved et fiskeriindsatssystem (på grundlag af bruttoregistertonnage, BRT) på følgende måde:
 a)
 Demersale arter (krebsdyr, blæksprutter og fisk) og små pelagiske arter:
 i)
 frysetrawlere til rejefiskeri: 3 700 BRT om året
 ii)
 frysetrawlere til fiskeri efter fisk og blæksprutte: 3 500 BRT om året
 iii)
 trawlere til fiskeri efter små pelagiske arter: 15 000 BRT om året
 b)
 Stærkt vandrende arter (arter opført i bilag I til De Forenede Nationers havretskonvention af 1982) med undtagelse af familierne Alopiidae og Sphyrnidae samt arterne Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus
 i)
 notfartøjer med fryseanlæg til tunfiskeri og langlinefartøjer: 28 fartøjer
 ii)
 stangfartøjer til tunfiskeri: 13 fartøjer.
 2. Fra denne protokols tredje anvendelsesår skal fiskerimulighederne udtrykkes ved hjælp af fangstbegrænsningerne pr. art (på grundlag af samlet tilladt fangstmængde, TAC) på følgende måde:
 a)
 Demersale arter (krebsdyr, blæksprutter og fisk) og små pelagiske arter:
 i)
 frysetrawlere til rejefiskeri: 2 500 ton pr. år
 ii)
 frysetrawlere til fiskeri efter fisk: 11 000 ton pr. år
 iii)
 frysetrawlere til fiskeri efter blæksprutter: 1 500 ton pr. år
 iv)
 trawlere til fiskeri efter små pelagiske arter 18 000 ton pr. år
 b)
 Stærkt vandrende arter (arter opført i bilag I til De Forenede Nationers havretskonvention af 1982) med undtagelse af familierne Alopiidae og Sphyrnidae samt arterne Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharías, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus.
 i)
 notfartøjer med fryseanlæg til tunfiskeri og langlinefartøjer: 28 fartøjer
 ii)
 stangfartøjer til tunfiskeri: 13 fartøjer.
 3. Overgangen fra systemet med indsatsforvaltning (på grundlag af BRT) til et system med fangstbegrænsning (på grundlag af TAC) vil blive ledsaget af gennemførelsen af det elektroniske indberetningssystem (EIS) og behandlingen af de fremsendte fangstdata. Med henblik herpå vil Den Blandede Komité, der er nedsat i medfør af aftalens artikel 10, (»Den Blandede Komité«) inden denne protokols tredje anvendelsesår udarbejde retningslinjer for en ensartet anvendelse af dette system for alle industriflåder.
 4. Denne artikels stk. 1 og 2 finder anvendelse med forbehold af artikel 8 og 9.
 Artikel 2
 Gyldighedsperiode
 Denne protokol og bilaget hertil gælder i fem år fra den første dato for dens midlertidige anvendelse i henhold til artikel 16, medmindre den opsiges i overensstemmelse med artikel 15.
 Artikel 3
 Principper
 1. Parterne forpligter sig til at fremme ansvarligt fiskeri i Republikken Guinea-Bissaus (»Guinea-Bissaus«) fiskerizone efter princippet om ikkeforskelsbehandling. Guinea-Bissau forpligter sig til ikke at give mere gunstige tekniske vilkår end dem, der er omhandlet i denne protokol, til andre udenlandske flåder, der fisker i Guinea-Bissaus fiskerizone, og som har samme karakteristika og fisker efter de samme arter.
 2. Parterne forpligter sig til at sikre gennemførelsen af denne protokol i overensstemmelse med artikel 9 i partnerskabsaftalen mellem


text:
på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vest-indien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som senest ændret (2) (»Cotonouaftalen«) om de væsentlige elementer vedrørende menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten og de grundlæggende elementer vedrørende god forvaltning af offentlige anliggender, bæredygtig udvikling og en sund og bæredygtig miljøforvaltning.
 3. Parterne forpligter sig til at offentliggøre og udveksle oplysninger om enhver aftale, der gør det muligt for udenlandske fartøjer at sejle ind i Guinea-Bissaus fiskerizone, og den deraf følgende fiskeriindsats, navnlig antallet af udstedte tilladelser og fangster.
 4. I overensstemmelse med aftalens artikel 5 må EU-fartøjer kun fiske i Guinea-Bissaus fiskeriområde, hvis de er i besiddelse af en fiskeritilladelse, der er udstedt i henhold til denne protokol og efter de nærmere bestemmelser i bilaget hertil.
 Artikel 4
 Finansiel modydelse
 1. Den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalens artikel 7, fastsættes for den i denne protokols artikel 1 anførte periode til 15 600 000 EUR om året.
 2. Den finansielle modydelse omfatter:
 a)
 et årligt beløb på 11 600 000 EUR for adgang til fiskeressourcerne i Guinea-Bissaus fiskerizone, og
 b)
 et specifikt beløb på 4 000 000 EUR om året til støtte for Guinea-Bissaus sektorpolitik for fiskeri.
 3. Det beløb, som rederne skal betale i form af afgifter for de fiskeritilladelser, som udstedes i henhold til artikel 4 i aftalen og efter de regler, der er fastsat i denne protokols kapitel II, anslås til ca. 4 000 000 EUR.
 4. Denne artikels stk. 1 finder anvendelse med forbehold af artikel 8, 9, 14, 15 og 16.
 5. Den finansielle modydelse i henhold til stk. 2, litra a) og b), betales senest 90 dage efter datoen for denne protokols midlertidige anvendelse og senest 30 dage efter årsdagen for denne protokols midlertidige anvendelse for de følgende år.
 6. Guinea-Bissaus myndigheder har enekompetence med hensyn til anvendelsen af den finansielle modydelse, der er omhandlet i stk. 2, litra a).
 7. De i denne artikel omhandlede betalinger indbetales på en særlig konto, som statskassen har oprettet i Guinea-Bissaus nationalbank, idet ministeriet med ansvar for fiskeri hvert år meddeler de nødvendige bankoplysninger. Den finansielle modydelse til sektorstøtte, der er omhandlet i stk. 2, litra b), stilles til rådighed for Guinea-Bissau på en konto, som statskassen har oprettet. Guinea-Bissaus myndigheder sender hvert år kontooplysningerne til Europa-Kommissionen.
 Artikel 5
 Sektorstøtte
 1. Sektorstøtten inden for rammerne af denne protokol skal bidrage til gennemførelsen af den nationale fiskeristrategi og den blå økonomi. Den har til formål at fremme en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne og udviklingen af sektoren, navnlig gennem:
 —
 forbedring af tilsynet med og overvågningen og kontrollen af fiskeriaktiviteter (herunder installation af EIS og sikring af, at det er operationelt)
 —
 styrkelse af indsamlingen og behandlingen af data til videnskabelige formål samt kapacitet til analyse og evaluering af fiskeriressourcer og fiskeri
 —
 styrkelse af kapaciteten hos aktørerne inden for fiskeriet
 —
 støtte til ikkeindustrielt fiskeri
 —
 styrkelse af det internationale samarbejde
 —
 forbedring af betingelserne for eksport af


text:
fiskevarer og fremme af investeringer i sektoren
 —
 udvikling af infrastruktur af relevans for fiskeriet
 —
 støtte til fremme af den blå økonomi og udviklingen af akvakultur.
 2. Den Blandede Komité vedtager senest tre måneder efter denne protokols ikrafttræden eller i givet fald den midlertidige anvendelse et flerårigt sektorprogram samt gennemførelsesbestemmelserne herfor, navnlig:
 a)
 de årlige og flerårige retningslinjer for, hvordan den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), skal anvendes
 b)
 de årlige og flerårige mål, der skal nås for at fremme et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri under hensyntagen til prioriteringen i Guinea-Bissaus nationale fiskeripolitik eller andre relevante politikker, navnlig hvad angår støtte til ikkeindustrielt fiskeri, overvågning, kontrol og bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU) samt prioriteringer vedrørende styrkelsen af Guinea-Bissaus videnskabelige kapacitet i fiskerisektoren
 c)
 de nødvendige kriterier og procedurer, herunder i givet fald budgetmæssige og finansielle indikatorer, for en årlig evaluering af resultaterne.
 3. Enhver foreslået ændring af det flerårige sektorprogram skal godkendes af parterne i Den Blandede Komité.
 4. Guinea-Bissau forelægger hvert år en statusrapport om de projekter, der gennemføres med finansiering fra sektorstøtten; rapporten skal drøftes i Den Blandede Komité. Guinea-Bissau forelægger også en endelig rapport inden denne protokols udløb.
 5. Den Europæiske Union (»Unionen«) kan helt eller delvis revidere eller suspendere betalingen af den særlige finansielle modydelse, som er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), hvis den finansielle modydelse ikke udnyttes til formålet, eller hvis en evaluering foretaget af Den Blandede Komité viser, at de opnåede resultater ikke stemmer overens med programmeringen.
 6. Betalingen af den finansielle modydelse genoptages efter konsultation og enighed mellem parterne, når resultaterne af gennemførelsen berettiger hertil. Betalingen af denne finansielle modydelse kan dog ikke finde sted efter en periode på seks måneder efter denne protokols udløb.
 7. Parterne sørger for, at de foranstaltninger, der finansieres af sektorstøtten, er synlige.
 Artikel 6
 Videnskabeligt samarbejde om ansvarligt fiskeri
 1. Parterne forpligter sig til at fremme ansvarligt fiskeri og bekæmpe IUU i Guinea-Bissaus fiskerizone efter princippet om ikkeforskelsbehandling af de forskellige flåder, der fisker i disse farvande, og på grundlag af principperne om bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne og de marine økosystemer.
 2. I den periode, der er omfattet af denne protokol, samarbejder Unionen og Guinea-Bissau om at følge udviklingen i ressourcernes og fiskeriets tilstand i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 3. Parterne forpligter sig til at fremme overholdelsen af henstillingerne fra Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) og styrke samarbejdet på subregionalt niveau vedrørende en ansvarlig fiskeriforvaltning, især inden for rammerne af Den Subregionale Fiskerikommission (CSRP).
 4. Parterne holder samråd i Den Blandede Komité for i givet fald og efter fælles overenskomst at vedtage nye foranstaltninger til at sikre en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne.
 Artikel 7
 Den Fælles Videnskabelige Komité
 1. Den Fælles Videnskabelige Komité, der er omhandlet i aftalens artikel 4, (»Den Fælles Videnskabelige Komité«) er sammensat af videnskabsfolk, hvoraf hver af parterne udpeger lige mange. Hvis parterne beslutter det, kan


text:
deltagelsen i Den Fælles Videnskabelige Komité også omfatte observatører, herunder navnlig repræsentanter fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer som f.eks. CECAF.
 2. Den Fælles Videnskabelige Komité mødes mindst én gang om året i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i aftalen. Møderne skal i princippet afholdes skiftevis i Guinea-Bissau og i Unionen. Efter anmodning fra en af parterne kan der ligeledes indkaldes til andre møder. Formandskabet for møderne udøves skiftevis af parterne.
 3. Den Fælles Videnskabelige Komités opgaver omfatter bl.a. følgende aktiviteter:
 a)
 at indsamle data vedrørende den fiskeriindsats og de fangster, der foretages af nationale og udenlandske flåder, som fisker i Guinea-Bissaus fiskerizone efter de arter, der er omfattet af denne protokol
 b)
 at foreslå, følge eller analysere de årlige undersøgelsestogter og dermed bidrage til evalueringen af bestandene og gøre det muligt at fastlægge de fiskeri- og udnyttelsesmuligheder, der vil sikre bevarelsen af ressourcerne og deres økosystemer
 c)
 på grundlag heraf at udarbejde en årlig videnskabelig rapport om det fiskeri, der er omfattet af denne protokol
 d)
 på eget initiativ eller til efterkommelse af en anmodning fra Den Blandede Komité eller en af parterne at afgive enhver form for videnskabelig udtalelse om de forvaltningsforanstaltninger, der skønnes nødvendig for at sikre en bæredygtig udnyttelse af de bestande og det fiskeri, der er omfattet af denne protokol.
 4. Den Blandede Komité vedtager på grundlag af henstillinger og afgørelser truffet af ICCAT og i lyset af de bedste videnskabelige udtalelser fra f.eks. CECAF og i givet fald Den Fælles Videnskabelige Komités konklusioner foranstaltninger, der tager sigte på en bæredygtig udnyttelse af fiskearter omfattet af denne protokol, og som vedrører EU-fartøjernes aktiviteter.
 Artikel 8
 Revision af fiskerimuligheder og tekniske foranstaltninger
 1. Hvis Guinea-Bissau på grundlag af en udtalelse fra Den Fælles Videnskabelige Komité beslutter for et område eller en periode at lukke et fiskeri for at bevare ressourcer, mødes Den Blandede Komité for at analysere grundlaget for den pågældende beslutning, vurdere lukningens virkninger for EU-fartøjernes fiskeri inden for rammerne af aftalen og træffe afgørelse om eventuelle korrigerende foranstaltninger.
 2. I de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1, aftales der i Den Blandede Komité en proportionel nedsættelse af den i aftalen omhandlede finansielle modydelse, som Unionen skal betale, og i givet fald en kompensation til rederne.
 3. Enhver lukning af et fiskeri, som besluttes af Guinea-Bissau på grundlag af en videnskabelig udtalelse, anvendes uden forskelsbehandling på alle de fartøjer, der er berørt af dette fiskeri, også nationale fartøjer og fartøjer, der fører et tredjelands flag.
 4. De i artikel 1 omhandlede fiskerimuligheder kan efter fælles aftale i Den Blandede Komité revideres på grundlag af en henstilling fra Den Fælles Videnskabelige Komité. I så fald justeres den finansielle modydelse, som er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a), forholdsmæssigt og pro rata temporis, og denne protokol og bilaget hertil ændres i fornødent omfang.
 5. Den Blandede Komité kan, hvis det er nødvendigt, efter fælles aftale undersøge og tilpasse bestemmelserne om fiskeribetingelserne og gennemførelsesbestemmelserne til denne protokol og bilaget hertil, herunder bestemmelserne om overvågning af sektorstøtten.
 Artikel


text:
9
 Forsøgsfiskeri og nye fiskerimuligheder
 1. Hvis EU-fiskerfartøjer er interesseret i fiskeri, der ikke er omhandlet i artikel 1, for at afprøve den tekniske gennemførlighed og økonomiske rentabilitet af nye former for fiskeri, kan der udstedes licenser til sådant forsøgsfiskeri i overensstemmelse med gældende lovgivning i Guinea-Bissau. Forsøgsfiskeriet bør så vidt muligt understøttes af lokal videnskabelig og teknisk ekspertise. Formålet med forsøgsfiskeritogter er at afprøve den tekniske gennemførlighed og økonomiske rentabilitet af nye former for fiskeri.
 2. Europa-Kommissionen meddeler med henblik herpå Guinea-Bissaus myndigheder anmodningerne om licenser til forsøgsfiskeri på grundlag af et teknisk dossier med angivelse af:
 a)
 målarter
 b)
 fartøjets tekniske specifikationer
 c)
 fartøjets officerers erfaring med den pågældende fiskeriaktivitet
 d)
 forslag til tekniske parametre for forsøgstogtet (varighed, redskab, udforskningsområde osv.)
 e)
 typen af de indsamlede data for at sikre en videnskabelig vurdering af fiskeriaktiviteternes indvirkning på fiskeressourcerne og økosystemerne.
 3. Licenser til forsøgsfiskeri bør højst gives for seks måneder. De er underlagt betalingen af en afgift, der er fastsat af Guinea-Bissaus myndigheder.
 4. Der skal være en videnskabelig observatør fra flagstaten og en observatør udvalgt af Guinea-Bissau om bord under hele togtets varighed.
 5. De fangster, der er tilladt for forsøgsfiskeritogtet, fastsættes af Guinea-Bissaus myndigheder. De fangster, der falder inden for rammerne af og tages under forsøgsfiskeritogtet, forbliver rederens ejendom. Fisk, som ikke har den forskriftsmæssige størrelse eller som i henhold til Guinea-Bissaus gældende lovgivning ikke må fanges, må ikke opbevares om bord eller markedsføres.
 6. De udførlige resultater af togtet meddeles Den Blandede Komité og Den Fælles Videnskabelige Komité med henblik på analyse.
 7. Hvis EU-fartøjer har interesse i fiskeri, der ikke er omhandlet i artikel 1 i denne protokol, rådfører parterne sig med Den Fælles Videnskabelige Komité. Parterne aftaler, hvilke betingelser der skal gælde for disse nye fiskerimuligheder, og foretager ændringer af denne protokol og af bilag hertil indtil protokollens udløb. Den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a), i denne protokol, forhøjes tilsvarende. Redernes afgifter og de betingelser, der er fastsat i bilaget, ændres tilsvarende.
 Artikel 10
 EU-aktørers økonomiske integration i Guinea-Bissaus fiskerisektor
 1. Parterne forpligter sig til at fremme EU-aktørernes økonomiske integration i alle grene af fiskerisektoren i Guinea-Bissau, navnlig gennem oprettelse af fællesforetagender og etablering af infrastruktur.
 2. Parterne samarbejder om at bevidstgøre private EU-operatører om handels- og industrimæssige muligheder, navnlig inden for direkte investeringer, i hele fiskerisektoren i Guinea-Bissau.
 3. Inden for rammerne af samme mål kan Guinea-Bissau yde incitamenter til de EU-operatører, der forpligter sig til at foretage sådanne investeringer.
 4. Parterne samarbejder om at identificere investeringsmuligheder og finansieringsinstrumenter til gennemførelse af identificerede tiltag eller projekter.
 5. Den Blandede Komité aflægger hvert år rapport om gennemførelsen af denne artikel.
 Artikel 11
 Udveksling af oplysninger
 1. Parterne forpligter sig til at prioritere elektroniske systemer til udveksling af oplysninger og dokumenter i forbindelse med gennemførelsen af denne protokol.
 2. Den elektroniske udgave af dokumenterne i denne protokol vil under alle omstændigheder være sidestillet med papirudgaven.
 3. Parterne underretter straks hinanden om eventuelle funktionsfejl i IT-systemerne. Oplysninger og


text:
dokumenter i forbindelse med aftalens gennemførelse erstattes så automatisk af papirudgaver efter de nærmere bestemmelser i bilaget til denne protokol.
 Artikel 12
 Oplysningers fortrolighed
 1. Parterne forpligter sig til altid at behandle alle persondata om EU-fartøjer og deres fiskeri, der indsamles som led i aftalen, med omhu og i overensstemmelse med principperne om fortrolighed og databeskyttelse.
 2. Parterne sørger for, at kun aggregerede oplysninger om EU-flådens fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone gøres offentligt tilgængelig i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i ICCAT og andre regionale og subregionale fiskeriorganisationer.
 3. Oplysninger, der kan betragtes som fortrolige, må af de kompetente myndigheder kun anvendes med henblik på aftalens gennemførelse og i forbindelse med forvaltning, opfølgning, kontrol og overvågning af fiskeriet.
 4. Den Blandede Komité kan for persondata, som fremsendes af Unionen, fastsætte passende beskyttelsesforanstaltninger og retsmidler i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (3) (den generelle forordning om databeskyttelse, GDPR).
 Artikel 13
 Gældende lovgivning
 1. EU-fartøjer fisker i Guinea-Bissaus farvande efter gældende lovgivning i Guinea-Bissau, medmindre andet er bestemt i aftalen, i denne protokol og i bilaget og tillæggene hertil.
 2. Parterne giver hinanden skriftlig meddelelse om enhver ændring i deres respektive fiskeripolitik eller -lovgivning. Sådanne lovgivnings- eller reguleringsmæssige ændringer, som har en teknisk indvirkning på fiskeriet, finder anvendelse på EU-fartøjer efter udløbet af en frist på tre måneder efter den officielle meddelelse herom.
 Artikel 14
 Suspension af denne protokols gennemførelse
 1. Gennemførelsen af denne protokol, herunder betaling af den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a) og b), kan suspenderes efter samråd i Den Blandede Komité, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt:
 a)
 hvis der opstår usædvanlige omstændigheder, bortset fra naturfænomener, som gør det umuligt at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone
 b)
 hvis der sker væsentlige ændringer i fastlæggelsen eller gennemførelsen af den ene eller anden parts fiskeripolitik, som berører denne protokols bestemmelser
 c)
 hvis der indledes konsultationer i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen vedrørende overtrædelse af væsentlige og grundlæggende elementer i menneskerettighederne, jf. artikel 9 i nævnte aftale
 d)
 hvis Unionens betaling af den finansielle modydelse, jf. artikel 4, stk. 2, litra a), udebliver af andre årsager end dem, der er fastsat i litra c) i dette stykke
 e)
 hvis der opstår en alvorlig og uløst tvist mellem parterne om fortolkningen eller gennemførelsen af aftalen eller af denne protokol.
 2. Betalingen af den finansielle modydelse genoptages efter samråd og overenskomst mellem parterne, så snart den situation, der gik forud for begivenhederne omhandlet i stk. 1, er bragt i orden. Betalingen af den særlige finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), kan dog ikke finde sted efter en periode på seks måneder efter denne protokols udløb.
 3. Fiskeritilladelser til EU-fartøjer kan suspenderes sammen med betalingen af den finansielle modydelse, jf. artikel 4, stk. 2, litra a). I tilfælde af genoptagelse forlænges disse fiskeritilladelser med en periode svarende til den periode, hvor fiskeriet har været indstillet. Alle EU-fartøjers aktiviteter i Guinea-Bissaus fiskerizone afbrydes i suspensionsperioden.
 4. For at


text:
denne protokols gennemførelse kan suspenderes, skal den part, der ønsker en sådan suspension, meddele dette skriftligt mindst tre måneder før den dato, hvor nævnte suspensionen træder i kraft, med den undtagelse, der er fastsat i stk. 1, litra c), som medfører en øjeblikkelig suspension. I mellemtiden indleder parterne samråd i Den Blandede Komité.
 5. I tilfælde af suspension fortsætter parterne med at holde samråd for at finde en mindelig løsning på tvisten. Når en sådan løsning er fundet, gennemføres protokollen på ny, og den finansielle modydelse nedsættes forholdsmæssigt og pro rata temporis, efter hvor længe protokollens gennemførelse har været suspenderet.
 Artikel 15
 Opsigelse
 1. Ved opsigelse af denne protokol giver den part, der ønsker at opsige denne protokol, mindst seks måneder inden den dato, hvor opsigelsen træder i kraft, skriftligt den anden part meddelelse om, at protokollen ønskes opsagt.
 2. Efter en opsigelsesmeddelelse som omhandlet i stk. 1 indleder parterne samråd.
 Artikel 16
 Midlertidig anvendelse
 Denne protokol anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen.
 Artikel 17
 Ikrafttræden
 Denne protokol træder i kraft på den dato, hvor parterne gensidigt meddeler hinanden, at de i den forbindelse nødvendige procedurer er afsluttet.
 Съставено в Брюксел на петнадесети юни две хиляди и деветнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el quince de junio de dos mil diecinueve.
 V Bruselu dne patnáctého června dva tisíce devatenáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den femtende juni to tusind og nitten.
 Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Juni zweitausendneunzehn.
 Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.
 Done at Brussels on the fifteenth day of June in the year two thousand and nineteen.
 Fait à Bruxelles, le quinze juin deux mille dix-neuf.
 Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì quindici giugno duemiladiciannove.
 Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada piecpadsmitajā jūnijā.
 Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio penkioliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának tizenötödik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.
 Gedaan te Brussel, vijftien juni tweeduizend negentien.
 Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.
 Feito em Bruxelas, em quinze de junho de dois mil e dezanove.
 Întocmit la Bruxelles la cincisprezece iunie două mii nouăsprezece.
 V Bruseli pätnásteho júna dvetisícdevätnásť.
 V Bruslju, dne petnajstega junija leta dva tisoč devetnajst.
 Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.
 Som skedde i Bryssel den femtonde juni år tjugohundranitton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Гвинея Бисау
 Por la República de Guinea-Bissau
 Za Republiku Guinea-Bissau
 For Republikken Guinea-Bissau
 Für die Republik Guinea-Bissau
 Guinea-Bissau Vabariigi nimel
 Για την Δημοκρατία


text:
της Γουινέας-Μπισάου
 For the Republic of Guinea-Bissau
 Pour la République de Guinée-Bissau
 Za Republiku Gvineju Bissau
 Per la Repubblica di Guinea-Bissau
 Gvinejas-Bisavas Republikas vārdā –
 Bisau Gvinėjos Respublikos vardu
 A Bissau-guineai Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Ginea Bissaw
 Voor de Republiek Guinee-Bissau
 W imieniu Republiki Gwinei Bissau
 Pela República da Guiné-Bissau
 Pentru Republica Guineea-Bissau
 Za Guinejsko-bissauskú republiku
 Za Republiko Gvinejo Bissau
 Guinea-Bissaun tasavallan puolesta
 För Republiken Guinea-Bissau
 (1) EUT L 342 af 27.12.2007, s. 5.
 (2) EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.
 (3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).
 BILAG
 BETINGELSER FOR EU-FARTØJERS FISKERI I GUINEA-BISSAUS FISKERIZONE
 KAPITEL I
 Generelle bestemmelser
 1. Udpegning af kompetente myndigheder
 Med henblik på anvendelsen af dette bilag, og medmindre andet er fastsat, forstås ved enhver henvisning til en ansvarlig myndighed i henholdsvis Unionen og Guinea-Bissau følgende:
 —
 for Unionen: Europa-Kommissionen, i givet fald via EU-delegationen i Guinea-Bissau
 —
 for Guinea-Bissau: det ministerium, der er ansvarligt for fiskeri.
 2. Tilladt fiskerizone
 Den fiskerizone, som EU-fartøjer har tilladelse til at fiske i, skal svare til Guinea-Bissaus fiskerizone, herunder den del, der svarer til den fælles zone mellem Guinea-Bissau og Senegal, i overensstemmelse med Guinea-Bissaus lovgivning og de relevante internationale konventioner, som Guinea-Bissau er part i.
 Basislinjerne er fastlagt i national lovgivning.
 3. Udpegning af lokal repræsentant
 Ethvert EU-fartøj, bortset fra tunfiskerfartøjer, der vil ansøge om fiskeritilladelse i henhold til den denne protokol, skal repræsenteres af en repræsentant med bopæl i Guinea-Bissau.
 4. Bankkonto
 Inden denne protokol træder i kraft, giver Guinea-Bissau Unionen meddelelse om, hvilken bankkonto eller hvilke bankkonti de beløb, som EU-fartøjerne skal betale i henhold til aftalen, bør indsættes på. Omkostningerne i forbindelse med bankoverførslerne betales af rederne.
 5. Kontaktcentre
 Parterne underretter hinanden om deres respektive kontaktpunkter, som gør det muligt at udveksle oplysninger om denne protokols gennemførelse, navnlig om spørgsmål vedrørende udveksling af samlede data om fangster og fiskeriindsatser, procedurer vedrørende fiskeritilladelser og gennemførelse af sektorstøtten.
 KAPITEL II
 Fiskeritilladelser
 Del 1
 Gældende procedurer
 1. Betingelse for tildeling af fiskeritilladelse — berettigede fartøjer
 De fiskeritilladelser, der er omhandlet i aftalens artikel 6, udstedes på den betingelse, at fartøjet er opført i Unionens register over fiskerfartøjer og overholder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 (1). Alle tidligere forpligtelser i relation til rederen, fartøjsføreren eller selve fartøjet som følge af deres fiskeriaktiviteter i Guinea-Bissau som led i aftalen skal være opfyldt.
 2. Ansøgning om fiskeritilladelse
 Unionen indgiver en fiskeritilladelsesansøgning for hvert fartøj, der ønsker at fiske i henhold til aftalen, til Guinea-Bissau mindst 40 dage før datoen for den ønskede gyldighedsperiodes begyndelse på et skema som vist i tillægget til bilaget til denne protokol.
 Ved hver førstegangsansøgning om fiskeritilladelse under denne protokol, eller ved ansøgning om fiskeritilladelse efter en teknisk ændring af det pågældende fartøj, indsendes der sammen med ansøgningen:
 a)
 bevis for betaling af den


text:
faste afgift for den ønskede fiskeritilladelses gyldighedsperiode
 b)
 navn og adresse på fartøjets eventuelle lokale repræsentant
 c)
 for så vidt angår trawlere, bevis for forudbetaling af det faste observatørbidrag
 d)
 for så vidt angår trawlere, attest for fartøjets tonnage udstedt af flagstaten.
 Ved fornyelse af en fiskeritilladelse under denne protokol skal ansøgningen om fornyelse for et fartøj, hvis tekniske specifikationer ikke er blevet ændret, blot ledsages af et bevis for betaling af afgiften og i givet fald det faste observatørbidrag.
 3. Udstedelse af fiskeritilladelse
 Guinea-Bissau udsteder den oprindelige fiskeritilladelse senest 25 dage efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning og senest 15 dage før fangstperiodens start. Denne tilladelse sendes til rederne:
 —
 for så vidt angår trawlere, via redernes repræsentanter, med en kopi til Unionen, og
 —
 for så vidt angår tunfiskerfartøjer, via Unionens delegation i Guinea-Bissau.
 For tunfiskefartøjer sender den kompetente myndighed straks elektronisk en kopi af denne fiskeritilladelse til rederen og i givet fald til dennes lokale repræsentant med kopi til Unionen. Gyldigheden af denne kopi udløber ved modtagelsen originaleksemplaret af fiskeritilladelsen. Kopien, der opbevares om bord på tunfiskerfartøjer, er gyldigt i 40 dage og sidestilles i denne periode med originaleksemplaret.
 Ved fornyelse af en fiskeritilladelse i denne protokols gyldighedsperiode skal den nye fiskeritilladelse indeholde en utvetydig henvisning til den oprindelige fiskeritilladelse.
 Unionen sender fiskeritilladelsen til rederen eller dennes repræsentant. Hvis Unionens kontor er lukket, kan Guinea-Bissau sende fiskeritilladelsen direkte til rederen eller dennes repræsentant med kopi til Den Europæiske Union.
 4. Liste over fartøjer, der har tilladelse til at fiske
 Så snart Guinea-Bissau har udstedt fiskeritilladelserne, opstiller det for hver fartøjskategori hurtigst muligt en endelig liste over de fartøjer, der har tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone. Denne liste sendes straks elektronisk til den nationale fiskerikontrolmyndighed og Unionen.
 5. Fiskeritilladelsers gyldighedsperiode
 Fiskeritilladelserne udstedes for en periode på et kvartal, halvår eller år.
 Med henblik på bestemmelse af gyldighedsperiodens start forstås ved årlig periode:
 a)
 i denne protokols første anvendelsesår, perioden mellem den dato, hvor protokollen tages midlertidigt i anvendelse, og den 31. december samme år
 b)
 derefter, hvert hele kalenderår
 c)
 i denne protokols sidste anvendelsesår, perioden fra den 1. januar til datoen for denne protokols udløb.
 En gyldighedsperiode for et kvartal eller et halvår starter den første dag i hver måned. Fiskeritilladelsernes gyldighedsperiode må dog ikke strække sig længere end til den 31. december i udstedelsesåret.
 6. Opbevaring af fiskeritilladelsen om bord
 Fiskeritilladelsen skal altid være om bord på fartøjet.
 Tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline har dog tilladelse til at fiske, så snart de er opført på den foreløbige liste. Sådanne fartøjer skal altid medføre den foreløbige liste, indtil de har fået udstedt fiskeritilladelse.
 7. Overdragelse af fiskeritilladelser
 En tilladelse udstedes til et specifikt fartøj og kan ikke overdrages.
 I tilfælde af force majeure og på anmodning af Unionen udskiftes fiskeritilladelsen dog med en ny tilladelse, der udstedes til et andet fartøj svarende til det fartøj, som skal udskiftes.
 En sådan overdragelse foregår på den måde, at rederen eller dennes repræsentant i Guinea-Bissau tilbageleverer den fiskeritilladelse,


text:
der skal udskiftes, og at Guinea-Bissau hurtigst muligt udsteder erstatningstilladelsen. Erstatningstilladelsen udstedes straks til rederen eller dennes repræsentant, når den tilladelse, der skal udskiftes, tilbageleveres efter den tekniske inspektion i overensstemmelse med punkt 9 i dette kapitel. Erstatningstilladelsen er gyldig fra den dag, hvor den tilladelse, der skal udskiftes, leveres tilbage.
 For trawlere gælder det, at hvis det fartøj, der erstatter et andet, har en større bruttoregistertonnage end det erstattede fartøj, betales den supplerende afgift pro rata i forhold til tonnageforskellen og den resterende gyldighedsperiode. Den supplerende afgift betales af rederen, når fiskeritilladelsen overdrages.
 Guinea-Bissau ajourfører straks listen over fartøjer, der har tilladelse til at fiske. Den nye liste sendes straks til den nationale fiskerikontrolmyndighed og Unionen.
 8. Hjælpefartøjer
 Efter anmodning fra Unionen giver Guinea-Bissau tilladelse til, at EU-fartøjer med fiskeritilladelse benytter hjælpefartøjer. Hjælpefartøjer skal sejle under en EU-medlemsstats flag eller tilhøre et EU-selskab og må ikke være udstyret til fiskeri.
 Guinea-Bissau opstiller listen over de hjælpefartøjer, der har fået udstedt tilladelse, og meddeler den hurtigst muligt til den nationale fiskerikontrolmyndighed og Unionen.
 Hjælpefartøjer skal være i besiddelse af en behørig tilladelse, der er udstedt i overensstemmelse med Guinea-Bissaus lovgivning mod betaling af en årlig afgift.
 9. Teknisk inspektion af trawlere
 En gang om året eller efter en ændring af fartøjets tonnage, eller hvis anvendelsen af andre fiskeredskaber medfører en ændring af fiskerikategori, skal enhver form for EU-trawlere indfinde sig i havnen i Bissau for at undergå en teknisk inspektion i overensstemmelse med Guinea-Bissaus gældende lovgivning.
 Formålet med den tekniske inspektion er at kontrollere, om fartøjets tekniske specifikationer og de fiskeredskaber, der er om bord, opfylder bestemmelserne, og om de sundhedsmæssige regler og bestemmelserne om påmønstring af nationale sømænd er overholdt.
 Guinea-Bissau skal gennemføre den tekniske inspektion inden for højst 48 timer efter trawlerens ankomst til havnen, forudsat at ankomsten er blevet anmeldt på forhånd.
 Efter den tekniske inspektion udsteder Guinea-Bissau straks en overensstemmelsesattest til fartøjets fører.
 Overensstemmelsesattesten gælder for ét år. Der skal dog indhentes en ny overensstemmelsesattest ved enhver ændring til eller fra rejefiskeri. Desuden er det nødvendigt med en ny overensstemmelsesattest, i tilfælde af at fartøjet forlader Guinea-Bissaus fiskerizone i en periode på over 45 dage.
 Overensstemmelsesattesten skal altid være om bord på fartøjet.
 Udgifterne til den tekniske inspektion afholdes af rederen og svarer til det beløb, der er fastsat i tariffen i Guinea-Bissaus lovgivning. Disse udgifter må ikke være højere end de beløb, der betales for samme ydelse af de nationale fartøjer eller fartøjer med tredjelandsflag.
 Del 2
 Afgifter og forskud
 De faste afgift er fastsat i specifikationsbladene i tillægget til dette bilag for de enkelte fiskerikategorier. Den inkluderer alle nationale og lokale afgifter, undtagen havneafgifter og udgifter til tjenesteydelser.
 Hvis fiskeritilladelsens gyldighedsperiode er på under ét år, tilpasses den faste afgift forholdsmæssigt til den ønskede gyldighedsperiode. Den forhøjes eventuelt med et tillæg for kvartals- eller halvårsperioder efter de satser, der er fastlagt i de relevante specifikationsblade.
 KAPITEL III
 Tekniske bevarelsesforanstaltninger
 De tekniske foranstaltninger, der gælder for EU-fartøjer med fiskeritilladelse med hensyn til fiskeriområde, fiskeredskaber og


text:
bifangster, er fastsat i specifikationsbladene i tillægget til dette bilag for de enkelte fiskerikategorier.
 Tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline skal overholde alle henstillingerne fra ICCAT.
 KAPITEL IV
 Fangstopgørelse
 1. Fiskerilogbog
 Føreren af et EU-fartøj, der fisker i henhold til aftalen, skal føre en fiskerilogbog. For tunfiskerfartøjer skal fiskerilogbogen være i overensstemmelse med de relevante ICCAT-resolutioner, der gælder for indsamling og indberetning af fiskeridata.
 Fartøjsføreren registrerer hver dag i fiskerilogbogen fangstmængden af hver art, identificeret ved artens alfa-3-FAO-kode, om bord, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk. For hver hovedart registrerer fartøjsføreren også nulfangst.
 Fartøjsføreren registrerer i fiskerilogbogen også hver dag den eventuelle udsmidsmængde af hver art, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk.
 Fiskerilogbogen udfyldes letlæseligt med blokbogstaver og underskrives af fartøjsføreren.
 Fartøjsføreren er ansvarlig for, at de data, der registreres i fiskerilogbogen, er korrekte.
 2. Fangstopgørelse
 2.1. I denne protokols første og andet anvendelsesår benyttes systemet med forvaltning af fiskeriindsatsen
 Fartøjsføreren rapporterer fartøjets fangster ved til Guinea-Bissau at indgive sine fiskerilogbøger for den periode, hvor fartøjet har befundet sig i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 Fartøjsføreren sender fiskerilogbøgerne til Guinea-Bissau på den dertil beregnede e-mailadresse. Guinea-Bissau anerkender straks modtagelsen pr. e-mail.
 Alternativt kan fiskerilogbøgerne også sendes således:
 a)
 hvis fiskerfartøjet anløber en havn i Guinea-Bissau, skal originaleksemplaret af hver fiskerilogbog afleveres til repræsentanten for generaldirektoratet for industrifiskeri i Guinea-Bissaus fiskeriministerium (»generaldirektoratet for industrifiskeri«), som skriftligt bekræfter modtagelsen heraf
 b)
 hvis fiskerfartøjet forlader Guinea-Bissaus fiskerizone uden at have anløbet havn i Guinea-Bissau, sendes hver original fiskerilogbog med posten senest 14 dage efter anløb af anden havn og under alle omstændigheder senest 30 dage efter, at fartøjet har forladt Guinea-Bissaus fiskerizone.
 Fartøjsføreren sender en kopi af alle fiskerilogbøger til Unionen. For tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline sender fartøjsføreren også en kopi af alle fiskerilogbøger til ét af følgende videnskabelige institutter:
 a)
 IRD (Institut de recherche pour le développement)
 b)
 IEO (Instituto Español de Oceanografia), eller
 c)
 Instituto Português do Mar e da Atmosfera (IPMA).
 Hvis fartøjet vender tilbage til Guinea-Bissaus fiskerizone i fiskeritilladelsens gyldighedsperiode, indgives der en ny fiskeri- og fangstopgørelse.
 Hvis bestemmelserne i dette kapitel ikke overholdes, kan Guinea-Bissau suspendere det pågældende fartøjs fiskeritilladelse, indtil Guinea-Bissau har modtaget en eventuelt manglende fangstopgørelse, og straffe rederen efter sanktionsbestemmelserne i gældende national lovgivning. Ved gentagne overtrædelser kan Guinea-Bissau nægte at forny en fiskeritilladelse. Guinea-Bissau underretter hurtigst muligt Unionen om enhver sanktion i den forbindelse.
 2.2. Fra denne protokols tredje anvendelsesår benyttes systemet med kvoteforvaltning
 1.
 Føreren af et EU-fartøj, der fisker i henhold til aftalen, skal føre en fiskerilogbog i overensstemmelse med de relevante ICCAT-resolutioner og -henstillinger. Fartøjsføreren er ansvarlig for, at de oplysninger, der registreres i den elektroniske fiskerilogbog, er korrekte.
 2.
 Ethvert EU-fartøj, der har en tilladelse i henhold til denne protokol, skal være udstyret med et elektronisk system (i det følgende benævnt »EIS-system«), som er operationelt og i stand til at registrere og fremsende data vedrørende fartøjets fiskeri (i det følgende benævnt »EIS-data«).
 3.
 Der gælder følgende nærmere bestemmelser for rapportering af fangster:
 a)


text:
førerne af alle fartøjer, der fisker i henhold til denne protokol i Guinea-Bissaus farvande, udfylder hver dag den elektroniske fiskerilogbog og sender den via EIS-systemet (tillæg 4) eller i tilfælde af funktionssvigt i EIS pr. e-mail til flagstatens fiskeriovervågningscenter (FOC) og til Guinea-Bissaus FOC senest syv dage efter, at de har forladt fiskerizonen.
 b)
 i den elektroniske fiskerilogbog registreres fangstmængden af hver art, der er fanget og beholdt om bord, med angivelse af artens alfa-3-FAO-kode, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk. For hver hovedart registrerer fartøjsføreren også nulfangst. Han registrerer ligeledes den eventuelle udsmidsmængde af hver art, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk.
 4.
 Fartøjet sender EIS-dataene til sin flagstat, som automatisk stiller dem til rådighed for Guinea-Bissau. Flagstaten sikrer, at disse data modtages og registreres i en elektronisk database, hvor de kan opbevares sikkert i mindst 36 måneder.
 5.
 Flagstaten og Guinea-Bissau sørger for, at de er udstyret med den hardware og software, der er nødvendig for den automatiske fremsendelse af EIS-data i det format, der er angivet i punkt 3 i tillæg 4 til dette bilag.
 6.
 Ved fremsendelsen af EIS-data skal der anvendes elektroniske kommunikationsmidler, som forvaltes af Europa-Kommissionen, til standardiseret udveksling af fiskeridata.
 7.
 Hvis fangstopgørelsesbestemmelserne ikke overholdes, kan Guinea-Bissau suspendere det pågældende fartøjs fiskeritilladelse, indtil Guinea-Bissau har modtaget en eventuelt manglende fangstopgørelse, og straffe rederen efter sanktionsbestemmelserne i gældende national lovgivning. Ved gentagne overtrædelser kan Guinea-Bissau nægte at forny en fiskeritilladelse. Guinea-Bissau underretter hurtigst muligt Unionen om enhver sanktion i den forbindelse.
 8.
 Flagstaten og Guinea-Bissau skal hver især udpege en EIS-ansvarlig, der skal fungere som kontaktpunkt i spørgsmål vedrørende gennemførelsen af dette bilag. Flagstaten og Guinea-Bissau meddeler hinanden kontaktoplysningerne for deres EIS-ansvarlige og ajourfører, hvis det er relevant, straks disse oplysninger.
 3. Overgang til et elektronisk system
 Parterne holder samråd i Den Blandede Komité om de nærmere bestemmelser vedrørende overgangen til EIS, via hvilket EU-fartøjerne skal registrere og meddele Guinea-Bissau data om fiskeri, der har fundet sted i henhold til aftalen, elektronisk i overensstemmelse med bestemmelserne i tillægget til dette bilag.
 Overgangen bør være effektiv senest ved begyndelsen af denne protokols tredje anvendelsesår.
 4. Opgørelse over afgifter for tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline
 På grundlag af fangstopgørelserne udarbejder Unionen for hvert tunfiskerfartøj og langlinefartøj med flydeline en endelig opgørelse over, hvor meget de enkelte fartøjer skal betale i afgift for deres fiskeri i det foregående kalenderår.
 Unionen meddeler den endelige opgørelse til Guinea-Bissau og rederen inden den 31. maj i året efter det år, hvor fangsterne har fundet sted.
 Hvis den endelige opgørelse lyder på et højere beløb end den forudbetalte faste afgift for fiskeritilladelsen, betaler rederen straks saldoen til Guinea-Bissau. Hvis den endelige opgørelse lyder på et lavere beløb end den faste afgift, får rederen ikke penge tilbage.
 KAPITEL V
 Landinger og omladninger
 1. Landing eller omladning af fangster
 Føreren af et EU-fartøj, der i havnen i Bissau ønsker at lande eller omlade fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone, giver mindst 24 timer før


text:
landing eller omladning repræsentanten for generaldirektoratet for industrifiskeri meddelelse om følgende:
 a)
 navnet på det EU-fartøj, der ønsker at lande eller omlade fangster
 b)
 landings- eller omladningshavn
 c)
 forventet dato og klokkeslæt for landing eller omladning
 d)
 mængde (i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk) af hver art, der skal landes eller omlades (angivet ved hjælp af artens alfa-3-FAO-kode)
 e)
 ved omladning, modtagerfartøjets navn.
 Ved omladning skal fartøjsføreren sikre, at modtagerfartøjet er i besiddelse af en tilladelse, som de kompetente myndigheder har udstedt for en sådan omladning.
 Omladningen skal finde sted i havnen i Bissau, hvis geografiske koordinater fremsendes af de kompetente myndigheder til fartøjets fører og repræsentant. Omladning på havet er forbudt.
 Hvis disse bestemmelser ikke overholdes, anvendes de relevante sanktioner i Guinea-Bissaus lovgivning.
 2. Bidrag i naturalier til fødevaresikkerhed
 Trawlere er forpligtet til at lande en del af deres fangst i Guinea-Bissau som led i landets fødevaresikkerhed. Landingerne skal finde sted således:
 —
 2,5 ton pr. kvartal pr. fartøj for fiskerfartøjer/blækspruttefiskerfartøjer
 —
 1,25 ton pr. kvartal pr. fartøj for rejefiskerfartøjer.
 For at lette gennemførelsen af denne foranstaltning kan bidragene pr. fartøj samles i grupper af flere fartøjer og stilles til rådighed samlet for flere kvartaler. Landingerne skal finde sted i havnen i Bissau og skal godkendes af repræsentanten for generaldirektoratet for industrifiskeri.
 Der udarbejdes en formular til modtagelse af sådanne bidrag i form af naturalydelser, som automatisk undertegnes af repræsentanten for generaldirektoratet for industrifiskeri og derefter returneres til fartøjsføreren.
 Sådanne landinger kan gøres til genstand for nærmere regler, som aftales indbyrdes mellem parterne.
 KAPITEL VI
 Kontrol og inspektion
 1. Indsejling i og udsejling af fiskerizonen
 EU-fartøjer med fiskeritilladelse giver mindst 24 timer før hver indsejling i eller udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone, Guinea-Bissau meddelelse om sådan ind- eller udsejling. For tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline er fristen kun på 4 timer.
 Når fartøjet meddeler, at det agter at sejle ind i eller ud af fiskerizonen, oplyser det især:
 a)
 forventet dato, klokkeslæt og position for ind- eller udsejling
 b)
 mængden af alle arter om bord, identificeret ved artens alfa-3-FAO-kode og udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald antal af fisk
 c)
 varernes præsentationsform.
 Sådan meddelelse sendes om muligt pr. e-mail, men ellers pr. fax eller via radio, alt efter tilfældet, til en e-mailadresse, et faxnummer eller en radiofrekvens meddelt af Guinea-Bissau. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt de berørte fartøjer og Unionen meddelelse om eventuelle ændringer af e-mailadresse, faxnummer eller radiofrekvens.
 Ethvert fartøj, der tages i at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone uden i forvejen at have meddelt sin tilstedeværelse, betragtes som et fartøj, der fisker uden tilladelse.
 2. Fartøjspositionsmeldinger — FOS
 EU-fartøjer skal, når de befinder sig i Guinea-Bissaus fiskerizone, være udstyret med et satellitbaseret fartøjsovervågningssystem (FOS), som sikrer automatisk og løbende transmission hver time af deres position til FOC i fartøjernes flagstat.
 Det er forbudt flytte, afbryde, ødelægge og beskadige satellitsystemet til kontinuerlig lokalisering om bord på skibet eller sætte det ud af funktion for bevidst at ændre, manipulere eller forfalske de oplysninger, som systemet


text:
udsender eller registrerer.
 Positionsmeldinger og indberetninger af fangster skal primært sendes via FOS/EIS-systemet eller i tilfælde af funktionssvigt i EIS/FOS, via e-mail, fax eller radio. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt de berørte fartøjer og Unionen meddelelse om eventuelle ændringer af e-mailadresse, faxnummer eller radiofrekvens.
 Hver positionsmelding skal indeholde følgende oplysninger:
 a)
 fartøjets identifikation
 b)
 fartøjets seneste geografiske position (længdegrad og breddegrad) med en fejlmargin på under 500 meter og et konfidensinterval på 99 %
 c)
 dato og klokkeslæt for registrering af position
 d)
 fartøjets hastighed og kurs, og
 e)
 skal opfylde de krav til format, der er fastsat i tillæg 3.
 Ethvert fartøj, der tages i at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone uden i forvejen at have meddelt sin tilstedeværelse, betragtes som et fartøj, der fisker ulovligt.
 3. Inspektion til havs eller i havn
 Inspektion til havs i Guinea-Bissaus fiskerizone eller i havn af EU-fartøjer med fiskeritilladelse foretages af fartøjer og kontrollører fra Guinea-Bissau, der tydeligt kan identificeres som fiskerikontrolfartøjer og fiskerikontrollører.
 Inden Guinea-Bissau sender kontrollører om bord på et EU-fartøj, får fartøjet besked om, at Guinea-Bissau har besluttet at foretage inspektion. Inspektion foretages af højst to kontrollører, som skal fremvise id og legitimation for, at de er kontrollører, inden de foretager inspektion. De kan, hvis det er hensigtsmæssigt, ledsages af repræsentanter for Guinea-Bissaus nationale sikkerhedsstyrker i overensstemmelse med international havret.
 Guinea-Bissaus kontrollører må ikke opholde sig længere om bord på EU-fartøjet, end det er nødvendigt for at løse inspektionsopgaverne. De foretager inspektion på en sådan måde, at fartøjet og dets fiskeri og last påvirkes mindst muligt.
 Guinea-Bissau kan give tilladelse til, at kontrollører, der er godkendt af Unionen, deltager i inspektionen som observatører.
 Føreren af EU-fartøjet bistår Guinea-Bissaus kontrollører med at komme om bord og i deres arbejde.
 Ved afslutningen af hver inspektion udarbejder Guinea-Bissaus kontrollører en inspektionsrapport. Føreren af EU-fartøjet har ret til at anføre eventuelle bemærkninger i inspektionsrapporten. Inspektionsrapporten underskrives af den kontrollør, der udarbejder rapporten, og af EU-fartøjets fører.
 Guinea-Bissaus kontrollører giver EU-fartøjets fører en kopi af inspektionsrapporten, inden de forlader fartøjet. Guinea-Bissau sender en kopi af inspektionsrapporten til Unionen senest otte dage efter inspektionen.
 4. Kontrol af fangster
 I denne protokols første to år med anvendelse af forvaltningssystemet med BRT foretages der stikprøvekontrol for at undersøge, om fangsterne er i overensstemmelse med de oplysninger, der er angivet i fiskerilogbøgerne, skiftevis på en tredjedel af de EU-trawlere, der har tilladelse til at fiske, pr. kvartal.
 Hver kontrol foretages ved afslutningen af en fangstrejse efter 24 timers varsel og må ikke vare mere end fire timer.
 Kontrollen foretages et sted, hvis geografiske koordinater vil blive fremsendt af de kompetente myndigheder til fartøjets fører og repræsentant.
 Når forvaltningssystemet med TAC anvendes, tages hyppigheden af kontrollen af fangster op til revision fra protokollens tredje anvendelsesår for at tage hensyn til indførelsen af kontrol af fangstdata ved hjælp af EIS-systemet.
 KAPITEL VII
 Overtrædelser
 1. Behandling af overtrædelser
 Alle overtrædelser, som et EU-fartøj med fiskeritilladelse i henhold til bestemmelserne i dette bilag begår, registreres i en inspektionsrapport.
 Fartøjsførerens underskrift af inspektionsrapporten indskrænker ikke


text:
rederens ret til at forsvare sig mod den rapporterede overtrædelse.
 2. Opbringning af et fartøj — informationsmøde
 Et EU-fartøj, der har begået en overtrædelse, kan pålægges at indstille sit fiskeri og, hvis det befinder sig på havet, at anløbe havn i Guinea-Bissau, hvis der er hjemmel til det i national lovgivning for den pågældende overtrædelse.
 Guinea-Bissau giver Unionen meddelelse om enhver opbringning af EU-fartøjer med fiskeritilladelse senest 48 timer efter opbringning. Sammen med en sådan meddelelse fremlægges der bevis for den pågældende overtrædelse.
 Inden der træffes foranstaltninger over for fartøjet, fartøjsføreren eller lasten, bortset fra foranstaltninger, der skal sikre beviserne, arrangerer Guinea-Bissau på anmodning af Unionen senest én arbejdsdag efter meddelelsen om fartøjets opbringning et informationsmøde for at få belyst de forhold, der førte til fartøjets opbringning, og for at informere om eventuelle følger. Fartøjets flagstat kan sende en repræsentant til sådanne informationsmøder.
 3. Sanktioner i forbindelse med overtrædelse — mæglingsprocedure
 Sanktionen for den rapporterede overtrædelse fastsættes af Guinea-Bissau efter gældende national lovgivning.
 Hvis en overtrædelse skal afgøres ved en retlig procedure, indledes der, inden en sådan procedure iværksættes, en mæglingsprocedure mellem Guinea-Bissau og Unionen for at bestemme sanktionens art og størrelse. En repræsentant for fartøjets flagstat kan deltage i en sådan mæglingsprocedure. Mæglingsproceduren afsluttes senest fire dage efter meddelelsen om fartøjets opbringning.
 4. Retlig procedure — bankgaranti
 Hvis mæglingsproceduren slår fejl, og overtrædelsen indbringes for den ansvarlige retlige myndighed, stiller det overtrædende fartøjs reder en bankgaranti i en bank udpeget af Guinea-Bissau på et beløb, der fastsættes af Guinea-Bissau, og som skal dække udgifterne i forbindelse med fartøjets opbringning, den forventede bøde og en eventuel erstatning. Bankgarantien frigives først, når den retlige procedure er afsluttet.
 Bankgarantien frigives og betales tilbage til rederen staks efter domsafsigelsen således:
 a)
 det fulde beløb, hvis der ikke er idømt nogen sanktion
 b)
 saldobeløbet, hvis der idømmes en sanktion i form af en bøde, der er mindre end den stillede bankgaranti.
 Guinea-Bissau underretter Unionen om resultatet af den retlige procedure senest 8 dage efter domsafsigelse.
 5. Frigivelse af fartøj
 Fartøjet kan forlade havnen, så snart de forpligtelser, der følger af mæglingsproceduren, er opfyldt, eller så snart der er stillet en bankgaranti.
 KAPITEL VIII
 Påmønstring af sømænd
 1. Antal sømænd, der skal påmønstres
 I løbet af fiskeritilladelses gyldighedsperiode påmønstrer hver EU-trawler guinea-bissauiske sømænd således:
 a)
 fem sømænd ved en kapacitet på under 250 BRT
 b)
 seks sømænd ved en kapacitet på 250-400 BRT
 c)
 syv sømænd ved en kapacitet på 400-650 BRT
 d)
 otte sømænd ved en kapacitet på over 650 BRT.
 EU-fartøjernes redere bestræber sig for at påmønstre yderligere guinea-bissauiske sømænd.
 2. Valg af sømænd
 Guinea-Bissaus kompetente myndigheder opstiller og ajourfører en vejledende liste over kvalificerede sømænd, som navnlig er i besiddelse af et certifikat for uddannelse i sikkerhed til søs (i medfør af reglerne i den internationale konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold, STCW), med henblik på påmønstring på EU-fartøjer. Denne liste og de regelmæssige ajourføringer heraf meddeles Unionen.
 Den i første afsnit omhandlede liste udarbejdes på grundlag af


text:
kriterier, der gør det muligt at udvælge kompetente og kvalificerede sømænd. Sømanden skal:
 a)
 være i besiddelse af et gyldigt guinea-bissauisk pas
 b)
 være indehaver og i besiddelse af en gyldig søfartsbog, som attesterer, at han har gennemført en grunduddannelse i sikkerhed til søs for besætninger på fiskerfartøjer i overensstemmelse med gældende internationale normer
 c)
 have dokumenteret erfaring med fartøjer til industrifiskeri
 d)
 være i besiddelse af en gyldig helbredsgodkendelse, som attesterer, at han erklæres egnet til at varetage funktioner på et fiskerfartøj.
 Rederen eller dennes repræsentant kan fra denne liste vælge sømænd til påmønstring og meddeler Guinea-Bissau navnene på dem, der er blevet opført på besætningslisten.
 3. Sømændenes kontrakter
 Ansættelseskontrakten for sømænd udfærdiges af rederen eller dennes repræsentant og den pågældende sømand, der eventuelt kan være repræsenteret af sin fagforening, i samarbejde med Guinea-Bissau. I kontrakten fastsættes bl.a. påmønstringsdato og -havn.
 Kontrakten sikrer, at sømanden omfattes af den relevante socialsikringsordning i Guinea-Bissau. I kontrakten indgår en livsforsikring, en sygeforsikring og en ulykkesforsikring.
 Underskriverne får hver en kopi af kontrakten.
 De guinea-bissauiske sømænd er omfattet af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) erklæring om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet. Det drejer sig navnlig om foreningsfrihed, faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger og ikke-forskelsbehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv.
 4. Aflønning af sømænd
 De guinea-bissauiske sømænds hyre betales af rederne. Den fastsættes, inden der udstedes fiskeritilladelse, og efter aftale mellem reder eller dennes repræsentant og Guinea-Bissau.
 Hyren må ikke være lavere end den hyre, der betales til besætninger på guinea-bissauiske fartøjer, eller lavere end ILO-normerne.
 5. Sømændenes forpligtelser
 Sømanden melder sig hos føreren af det fartøj, han skal påmønstre, dagen før den påmønstringsdato, der er fastsat i kontrakten. Fartøjsføreren giver sømanden meddelelse om påmønstringsdato og -klokkeslæt. Hvis sømanden ikke møder op på den dato og det klokkeslæt, der er fastsat for hans påmønstring, eller hvis hans kvalifikationer ikke svarer til fartøjsførerens forventninger, betragtes kontrakten med den pågældende sømand som ophævet. Han erstattes af en anden guinea-bissauisk sømand, idet dette ikke må forsinke fartøjets afsejling.
 KAPITEL IX
 Observatører
 1. Fiskeriobservation
 Fartøjer med fiskeritilladelse er omfattet af en fiskeriobservationsordning, der er en del af aftalen.
 For så vidt angår tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline, holder parterne hurtigst muligt samråd med de relevante tredjelande om oprettelse af en ordning med regionale observatører og om valg af kompetent fiskeriorganisation.
 De øvrige fartøjer tager en observatør, der er udpeget af Guinea-Bissau, om bord. Hvis observatøren ikke møder op på det aftalte tidspunkt og sted, skal vedkommende udskiftes, således at fartøjet straks kan påbegynde sine aktiviteter.
 2. Udpegede fartøjer og observatører
 Samtidig med udstedelsen af fiskeritilladelse meddeler Guinea-Bissau Unionen og rederen eller dennes repræsentant, hvilke fartøjer og observatører der er udpeget, og hvor længe observatørerne skal være om bord på de enkelte fartøjer. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt Unionen og rederen eller dennes repræsentant meddelelse om eventuelle ændringer med hensyn til de udpegede fartøjer eller observatører.
 Observatøren må ikke opholde sig længere om bord, end det er nødvendigt for at kunne udføre sine opgaver.
 3.


text:
Fast finansielt bidrag
 Ved betalingen af afgiften betaler rederen for hver trawler et fast beløb på 8 000 EUR pr. år, tilpasset pro rata temporis i forhold til gyldighedsperioden for de udpegede fartøjers fiskeritilladelse, til Guinea-Bissau.
 4. Observatørens løn
 Observatørens løn og sociale bidrag betales af Guinea-Bissau.
 5. Betingelser for ombordtagning af observatører
 Observatøren behandles om bord som officer. Observatørens logi om bord afhænger dog af fartøjet tekniske struktur.
 Kost og logi om bord betales af rederen.
 Fartøjsføreren træffer på sit ansvarsområde alle nødvendige forholdsregler til at sikre observatørens fysiske sikkerhed og psykiske velbefindende.
 Observatøren skal have adgang til alle faciliteter, der er nødvendige, for at denne kan udføre sine opgaver. Observatøren skal have adgang til kommunikationsmidler, til dokumenter vedrørende fartøjets fiskeri, bl.a. fiskerilogbog og navigationsbog, og til de dele af fartøjet, som er direkte knyttet til de observatøropgaver, observatøren skal udføre.
 6. Observatørernes forpligtelser
 I den tid, hvor observatøren er om bord, sørger denne for:
 a)
 at træffe passende foranstaltninger til at undgå at afbryde eller hindre fiskeriet
 b)
 at behandle materiel og udstyr om bord med omhu
 c)
 at respektere, at alle dokumenter vedrørende fartøjet er fortrolige.
 7. Ombordtagning og ilandsætning af observatører
 Rederen eller denne repræsentant giver mindst 10 dage før ombordtagning Guinea-Bissau meddelelse om, på hvilken dato og i hvilken havn observatøren tages om bord. Tages observatøren om bord i et andet land, afholder rederen dennes rejseudgifter til ombordtagningshavnen.
 Hvis observatøren ikke sættes i land i en havn i Guinea-Bissau, betaler rederen, hvad det koster for observatøren at komme tilbage til Guinea-Bissau så hurtigt som muligt.
 8. Observatørens opgaver
 Observatøren har til opgave:
 a)
 at observere fartøjets fiskeri
 b)
 at kontrollere fartøjets position under fiskeriet
 c)
 at udføre opgaver som led i videnskabelige programmer, herunder udtagning af biologiske prøver
 d)
 at registrere, hvilke fiskeredskaber der anvendes
 e)
 at kontrollere fangstdataene i fiskerilogbogen for så vidt angår fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone
 f)
 at kontrollere bifangstprocenter på grundlag af bestemmelserne i specifikationsbladene for hver kategori og anslå udsmid
 g)
 at rapportere sine observationer en gang om dagen i forbindelse med udførelsen af sine opgaver, herunder mængden af hoved- og bifangster om bord.
 9. Observatørens rapport
 Inden observatøren forlader fartøjet, fremlægger denne en rapport med sine observationer for fartøjsføreren. Fartøjsføreren har ret til at anføre eventuelle bemærkninger i observationsrapporten. Rapporten underskrives af observatøren og fartøjsføreren. Fartøjsføreren får en kopi af observationsrapporten.
 Observatøren sender sin rapport til Guinea-Bissau. Data vedrørende fangst og udsmid meddeles til Guinea-Bissaus videnskabelige institut CIPA, som efter at have behandlet og analyseret dem forelægger dem for den fælles videnskabelige komité. En kopi af observatørens rapport sendes elektronisk til Unionen.
 (1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 af 12. december 2017 om en bæredygtig forvaltning af de eksterne fiskerflåder og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 (EUT L 347 af 28.12.2017, s. 81).
 Tillæg til bilaget
 Tillæg 1
 Formular til ansøgning om fiskeritilladelse
 Tillæg 2
 Specifikationsblade for hver kategori
 Tillæg 3
 Fartøjsovervågningssystem (FOS)
 Tillæg 4
 Gennemførelse af det elektroniske system for indberetning af fiskeriaktiviteter


text:
(EIS)
 Tillæg 1
 Formular til ansøgning om fiskeritilladelse
 FISKERIPARTNERSKABSAFTALE MELLEM GUINEA-BISSA OG DEN EUROPÆISKE UNION
 Tekst af billedet
 I. ANSØGER
 1. Ansøgers navn:
 2. Navnet på producentsammenslutningen eller rederen:
 3. Producentsammenslutningens eller rederens adresse:
 4. Telefonnummer: Fax E-mail:
 5. Fartøjsførerens navn: Nationalitet: E-mail:
 6. Den lokale repræsentants navn og adresse:
 II. FARTØJSOPLYSNINGER
 7. Fartøjets navn:
 8. Flagstat: Registreringshavn:
 9. Ydre identifikationsmærke: MMSI: IMO-nummer:
 10. Dato for nuværende flagregistrering (DD/MM/ÅÅÅÅ): .../.../...
 Evt. tidligere flag:
 11. Bygningssted: Dato(DD/MM/ÅÅÅÅ): .../.../...
 12. Radiokaldefrekvens: HF: VHF:
 13. Satellittelefonnummer: IRCS:
 III. TEKNISKE FARTØJSOPLYSNINGER
 14. Fartøjslængde overalt (meter): Bredde overalt (meter):
 Tonnage (udtrykt i BT London):
 15. Motortype: Motoreffekt (i kW):
 16. Antal besætningsmedlemmer:
 17. Opbevaringsmetode om bord: [ ] is [ ] køling [ ] blandet [ ] frysning
 18. Forarbejdningskapacitet pr. døgn i ton:
 Antal fiskelastrum: Samlet fiskelastrumskapacitet (i m3):
 19. FOS. Oplysninger om automatisk lokaliseringsanordning:
 Fabrikant: Model: Serienummer:
 Programversion: Satellitoperatør (MCSP):
 IV. FISKERIAKTIVITET
 20. Tilladt fiskeredskab: [ ] snurpenot [ ] langline [ ] stænger
 21. Landingssted:
 22. Tilladelse ønskes for perioden fra
 (DD/MM/ÅÅÅÅ) .../.../... til (DD/MM/ÅÅÅÅ) .../.../...
 Undertegnede bekræfter hermed, at oplysningerne i denne ansøgning er sande og korrekte og afgivet i god tro.
 Udfærdiget i , den .../.../...
 Ansøgerens underskrift:
 Tillæg 2
 Specifikationsblade for hver kategori
 DATABLAD 1
 FISKERIKATEGORI 1 — FRYSETRAWLERE TIL FISKERI EFTER FISK OG BLÆKSPRUTTER
 1.
 Fiskerizone
 Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°.
 2.
 Tilladte fiskeredskaber
 2.1.
 Det er tilladt at anvende klassisk skovltrawl og andre selektive fiskeredskaber.
 2.2.
 Det er tilladt at anvende bomtrawl.
 2.3.
 Det er forbudt at anvende alle typer fiskeredskaber, midler eller anordninger, der kan blokere netmaskerne eller medføre, at den selektive virkning reduceres. For at undgå slid eller iturivning er det dog tilladt udelukkende på undersiden af bundtrawlets pose at fastgøre slidgarn i form af net eller ethvert andet materiale. Disse slidgarn fastgøres udelukkende på forkanten og sidekanterne af trawlposen. Det er tilladt på oversiden af trawlene at anvende beskyttelsesanordninger, forudsat at de består af et enkelt stykke net af samme materiale som fangstposen, og at deres masker udstrakt måler mindst 300 mm.
 2.4.
 Det er forbudt at anvende dobbelttråde, det være sig enkeltvis eller snoet, i trawlposen.
 3.
 Mindste tilladte maskestørrelse
 70 mm
 4.
 Bifangster
 I protokollens første to anvendelsesår må fartøjer ved afslutningen af en fangstrejse højst have 5 % krebsdyr om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 Fra protokollens tredje anvendelsesår:
 må fartøjer til fiskefangst må ved afslutningen af en fangstrejse højst have 5 % krebsdyr og 15 % blæksprutter om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone. Fangst af tiarmet blæksprutte (Todarodes sagittatus og Todaropsis eblanae) er tilladt og anerkendt blandt målarterne.
 Fartøjer til blækspruttefiskeri må ved afslutningen af en fangstrejse højst have 60 % fisk og 5 % krebsdyr om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone.
 Enhver overskridelse af de tilladte bifangstprocenter straffes efter Guinea-Bissaus lovgivning.
 Parterne holder samråd i Den Blandede Komité for at justere den tilladte