text:
og artikel 2J, stk. 3, litra a)-e), og ændre disse foranstaltninger som følger:
 i)
 2024 til 2028: 100 procent
 ii)
 2029 til 2034: 90 procent
 iii)
 2035 til 2039: 70 procent
 iv)
 2040 til 2044: 50 procent
 v)
 2045 og derefter: 20 procent.
 b)
 Uanset litra a) ovenfor kan parterne beslutte, at en part, der handler i henhold til stk. 1, med forbehold af eventuelle justeringer af kontrolforanstaltningerne i artikel 2J i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, kan udsætte opfyldelsen af de kontrolforanstaltninger, der er fastsat i artikel 2J, stk. 1, litra a)-e), og artikel 2J, stk. 3, litra a)-e), og ændre disse foranstaltninger som følger:
 i)
 2028 til 2031: 100 procent
 ii)
 2032 til 2036: 90 procent
 iii)
 2037 til 2041: 80 procent
 iv)
 2042 til 2046: 70 procent
 v)
 2047 og derefter: 15 procent.
 c)
 Enhver part, der handler i henhold til stk. 1, kan med henblik på beregningen af basisscenariet for sit forbrug i henhold til artikel 2J anvende gennemsnittet for sit beregnede niveau for forbrug af kontrollerede stoffer anført i bilag F for årene 2020, 2021 og 2022 plus 65 procent af sit basisscenarieforbrug af de kontrollerede stoffer anført i bilag C, gruppe I, som fastsat i stk. 8b.
 d)
 Uanset litra c) ovenfor kan parterne beslutte, at en part, der handler i henhold til stk. 1, med henblik på beregningen af basisscenariet for sit forbrug i henhold til artikel 2J, kan anvende gennemsnittet for sit beregnede niveau for forbrug af kontrollerede stoffer anført i bilag F for årene 2024, 2025 og 2026 plus 65 procent af sit basisscenarieforbrug af de kontrollerede stoffer anført i bilag C, gruppe I, som fastsat i stk. 8b.
 e)
 Enhver part, der handler i henhold til stk. 1 og producerer de kontrollerede stoffer anført i bilag F, kan med henblik på beregningen af basisscenariet for sin produktion i henhold til artikel 2J anvende gennemsnittet for sit beregnede niveau for produktion af kontrollerede stoffer anført i bilag F for årene 2020, 2021 og 2022 plus 65 procent af sin basisscenarieproduktion af de kontrollerede stoffer anført i bilag C, gruppe I, som fastsat i stk. 8b.
 f)
 Uanset litra e) ovenfor kan parterne beslutte, at en part, der handler i henhold til stk. 1 og producerer de kontrollerede stoffer anført i bilag F, med henblik på beregningen af basisscenariet for sin produktion i henhold til artikel 2J, kan anvende gennemsnittet for sit beregnede niveau for produktion af kontrollerede stoffer anført i bilag F for årene 2024, 2025 og 2026 plus 65 procent af sin basisscenarieproduktion af de kontrollerede stoffer anført i bilag C, gruppe I, som fastsat i stk. 8b.
 g)
 Litra a)-f) i dette stykke finder anvendelse på beregnede niveauer for produktion og forbrug, undtagen hvor en undtagelse for høje omgivelsestemperaturer finder anvendelse på grundlag af kriterier fastsat af parterne.«
 Artikel 6
 I protokollens artikel 6 erstattes ordene:
 »artikel 2A til 2I« med:
 »artikel 2A til 2J«.
 Artikel 7, stk. 2, 3 og 3b
 Følgende linje indsættes efter linjen, der


text:
lyder således: »— i bilag E for året 1991« i protokollens artikel 7, stk. 2:
 »—
 i bilag F for årene 2011 til 2013, dog undtaget de parter, der handler i henhold til artikel 5, stk. 1, som skal meddele sådanne oplysninger for årene 2020 til 2022, herunder dog undtaget de parter, som handler i henhold artikel 5, stk. 1, for hvem artikel 5, stk. 8c, litra d) og f), finder anvendelse, idet de skal meddele sådanne oplysninger for årene 2024 til 2026«.
 I protokollens artikel 7, stk. 2 og 3, erstattes ordene:
 »C og E«
 med:
 »C, E og F«.
 Følgende stykke tilføjes efter protokollens artikel 7, stk. 3a:
 »3b. Hver part skal meddele sekretariatet statistiske oplysninger om sine årlige emissioner af kontrollerede stoffer anført i bilag F, gruppe II, i overensstemmelse med protokollens artikel 3, stk. 1, litra d).«
 Artikel 7, stk. 4
 I protokollens artikel 7, stk. 4, efter ordene:
 »statistiske oplysninger om« og »fremsender oplysninger om« tilføjes:
 »produktion,«.
 Artikel 10, stk. 1
 I artikel 10, stk. 1, i protokollen erstattes ordene:
 »og artikel 2I«
 med:
 », artikel 2I og artikel 2J«.
 Følgende tilføjes i slutningen af protokollens artikel 10, stk. 1:
 »Hvis en part, som handler i henhold til artikel 5, stk. 1, vælger at gøre brug af midler fra en anden finansiel mekanisme, og dette medfører dækning af en del af partens godkendte meromkostninger, vil denne del ikke blive dækket af den finansielle mekanisme i henhold til protokollens artikel 10.«
 Artikel 17
 I protokollens artikel 17 erstattes ordene:
 »artikel 2A til 2I« med:
 »artikel 2A til 2J«.
 Bilag A
 Følgende tabel erstatter tabellen for gruppe I i protokollens bilag A:
 Gruppe
 Stof
 Ozonlagsnedbrydende potentiale *
 Globalt opvarmningspotentiale over 100 år
 Gruppe I
 CFCl3
 (CFC-11)
 1,0
 4 750
 CF2Cl2
 (CFC-12)
 1,0
 10 900
 C2F3Cl3
 (CFC-113)
 0,8
 6 130
 C2F4Cl2
 (CFC-114)
 1,0
 10 000
 C2F5Cl
 (CFC-115)
 0,6
 7 370
 Bilag C og bilag F
 Følgende tabel erstatter tabellen for gruppe I i protokollens bilag C:
 Gruppe
 Stof
 Antal isomerer
 Ozonlagsnedbrydende potentiale *
 Globalt opvarmningspotentiale over 100 år ***
 Gruppe I
 CHFCl2
 (HCFC-21) **
 1
 0,04
 151
 CHF2Cl
 (HCFC-22) **
 1
 0,055
 1 810
 CHFCl
 (HCFC-31)
 1
 0,02
 C2HFCl4
 (HCFC-121)
 2
 0,01-0,04
 C2HF2Cl3
 (HCFC-122)
 3
 0,02-0,08
 C2HF3Cl2
 (HCFC-123)
 3
 0,02-0,06
 77
 CHCl2CF3
 (HCFC-123) **
 —
 0,02
 C2HF4Cl
 (HCFC-124)
 2
 0,02-0,04
 609
 CHFClCF3
 (HCFC-124) **
 —
 0,022
 C2H2FCl3
 (HCFC-131)
 3
 0,007-0,05
 C2H2F2Cl2
 (HCFC-132)
 4
 0,008-0,05
 C2H2F3Cl
 (HCFC-133)
 3
 0,02-0,06
 C2H3FCl2
 (HCFC-141)
 3
 0,005-0,07
 CH3CFCl2
 (HCFC-141b) **
 —
 0,11
 725
 C2H3F2Cl
 (HCFC-142)
 3
 0,008-0,07
 CH3CF2Cl
 (HCFC-142b) **
 —
 0,065
 2 310
 C2H4FCl
 (HCFC-151)
 2
 0,003-0,005
 C3HFCl6
 (HCFC-221)
 5
 0,015-0,07
 C3HF2Cl5
 (HCFC-222)
 9
 0,01-0,09
 C3HF3Cl4
 (HCFC-223)
 12
 0,01-0,08
 C3HF4Cl3
 (HCFC-224)
 12
 0,01-0,09
 C3HF5Cl2
 (HCFC-225)
 9
 0,02-0,07
 CF3CF2CHCl2
 (HCFC-225ca) **
 —
 0,025
 122
 CF2ClCF2CHClF
 (HCFC-225cb) **
 —
 0,033
 595
 C3HF6Cl
 (HCFC-226)
 5
 0,02-0,10
 C3H2FCl5
 (HCFC-231)
 9
 0,05-0,09
 C3H2F2Cl4
 (HCFC-232)
 16
 0,008-0,10
 C3H2F3Cl3
 (HCFC-233)
 18
 0,007-0,23
 C3H2F4Cl2
 (HCFC-234)
 16
 0,01-0,28
 C3H2F5Cl
 (HCFC-235)
 9
 0,03-0,52
 C3H3FCl4
 (HCFC-241)
 12
 0,004-0,09
 C3H3F2Cl3
 (HCFC-242)
 18
 0,005-0,13
 C3H3F3Cl2
 (HCFC-243)
 18
 0,007-0,12
 C3H3F4Cl
 (HCFC-244)
 12
 0,009-0,14
 C3H4FCl3
 (HCFC-251)
 12

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
0,001-0,01
 C3H4F2Cl2
 (HCFC-252)
 16
 0,005-0,04
 C3H4F3Cl
 (HCFC-253)
 12
 0,003-0,03
 C3H5FCl2
 (HCFC-261)
 9
 0,002-0,02
 C3H5F2Cl
 (HCFC-262)
 9
 0,002-0,02
 C3H6FCl
 (HCFC-271)
 5
 0,001-0,03
 *
 Når et interval angives for det ozonnedbrydende potentiale, anvendes den højeste værdi i det interval med henblik på denne protokol. De ozonnedbrydende potentialer, der er angivet som en enkelt værdi, er fastlagt på grundlag af beregninger baseret på laboratoriemålinger. De potentialer, der er anført som intervaller, bygger på estimater, og er derfor mindre sikre. Intervallet gælder for en isomergruppe. Den højeste værdi er det anslåede ozonnedbrydende potentiale for isomeren med det højeste potentiale, og den laveste værdi er det anslåede potentiale for isomeren med det lavest potentiale.
 **
 De kommercielt mest rentable stoffer med anførelse af de værdier for det ozonnedbrydende potentiale, der skal anvendes i forbindelse med protokollen.
 ***
 For de stoffer, som der ikke er angivet noget globalt opvarmningspotentiale for, anvendes standardværdien 0, indtil en værdi herfor anføres på grundlag af den procedure, der er fastlagt i artikel 2, stk. 9, litra a), nr. ii).
 Følgende bilag føjes til protokollen efter bilag E:
 »
 Bilag F: Kontrollerede stoffer
 Gruppe
 Stof
 Globalt opvarmningspotentiale over 100 år
 Gruppe I
 CHF2CHF2
 HFC-134
 1 100
 CH2FCF3
 HFC-134a
 1 430
 CH2FCHF2
 HFC-143
 353
 CHF2CH2CF3
 HFC-245fa
 1 030
 CF3CH2CF2CH3
 HFC-365mfc
 794
 CF3CHFCF3
 HFC-227ea
 3 220
 CH2FCF2CF3
 HFC-236cb
 1 340
 CHF2CHFCF3
 HFC-236ea
 1 370
 CF3CH2CF3
 HFC-236fa
 9 810
 CH2FCF2CHF2
 HFC-245ca
 693
 CF3CHFCHFCF2CF3
 HFC-43-10mee
 1 640
 CH2F2
 HFC-32
 675
 CHF2CF3
 HFC-125
 3 500
 CH3CF3
 HFC-143a
 4 470
 CH3F
 HFC-41
 92
 CH2FCH2F
 HFC-152
 53
 CH3CHF2
 HFC-152a
 124
 Gruppe II
 CHF3
 HFC-23
 14 800
 «
 Artikel II
 Forhold til 1999-ændringen
 Ingen stat eller regional organisation for økonomisk integration må deponere et ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument til denne ændring, medmindre den tidligere har deponeret eller samtidig deponerer et sådant instrument for den ændring, der blev vedtaget på parternes 11. møde den 3. december 1999 i Beijing.
 Artikel III
 Forhold til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og Kyotoprotokollen hertil
 Denne ændring har ikke til formål at undtage hydrofluorcarboner fra at være omfattet af de forpligtelser, som er fastlagt i artikel 4 og 12 i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer eller i artikel 2, 5, 7 og 10 i den dertil hørende Kyotoprotokol.
 Artikel IV
 Ikrafttrædelse
 1.
 Bortset fra undtagelsen i stk. 2 træder denne ændring i kraft den 1. januar 2019, forudsat at mindst 20 instrumenter for ratifikation, accept, godkendelse eller tiltrædelse af ændringen er blevet deponeret af stater eller regionale organisationer for økonomisk integration, der er parter i Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget. Såfremt disse betingelser ikke er opfyldt på denne dato, træder ændringen i kraft den 90. dag efter den dato, hvor betingelserne er blevet opfyldt.
 2.
 Ændringerne til artikel 4 i protokollen, kontrol med handelen med tredjeparter, som er fastlagt i artikel I i denne ændring, træder i kraft den 1. januar 2033, forudsat at mindst 70 instrumenter for ratifikation, accept, godkendelse eller tiltrædelse af ændringen er blevet deponeret af stater eller regionale organisationer for økonomisk integration, der er parter i


text:
Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget. Såfremt disse betingelser ikke er opfyldt på denne dato, træder ændringen i kraft den 90. dag efter den dato, hvor betingelserne er blevet opfyldt.
 3.
 Med hensyn til stk. 1 og 2 kan intet sådant instrument, der deponeres af en regional organisation for økonomisk integration, føjes til de instrumenter, som medlemsstater af den nævnte organisation allerede har deponeret.
 4.
 Efter denne ændrings ikrafttræden, jf. stk. 1 og 2, træder den i kraft for enhver anden part i protokollen den 90. dag efter datoen for deponering af ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrumentet.
 Artikel V
 Midlertidig anvendelse
 Enhver part kan på ethvert tidspunkt, før denne ændring træder i kraft for den, erklære, at den foreløbigt vil anvende nogle af de kontrolforanstaltninger, der er fastlagt i artikel 2J, og de tilsvarende indberetningsforpligtelser i artikel 7, mens den afventer ændringens ikrafttræden.
 Erklæring fra Den Europæiske Union, jf. artikel 13, stk. 3, i Wienerkonventionen om beskyttelse af ozonlaget, vedrørende omfanget af dens kompetence på de områder, der er omfattet af konventionen og af Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget
 Følgende stater er i øjeblikket medlem af Den Europæiske Union: Kongeriget Belgien, Republikken Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Irland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Republikken Kroatien, Den Italienske Republik, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxembourg, Ungarn, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Rumænien, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
 I henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, har Unionen kompetence til at indgå internationale aftaler og opfylde de forpligtelser, som de medfører, når de bidrager til forfølgelse af nedennævnte mål:
 —
 bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten
 —
 beskyttelse af menneskers sundhed
 —
 en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne
 —
 fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer, og navnlig bekæmpelse af klimaændringer.
 Unionen har udøvet sin kompetence på det område, der er omfattet af Wienerkonventionen og Montrealprotokollen, ved at vedtage retlige instrumenter, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 af 16. september 2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (omarbejdning) (1), der erstatter tidligere lovgivning vedrørende beskyttelse af ozonlaget, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 517/2014 af 16. april 2014 om fluorholdige drivhusgasser og om ophævelse af forordning (EF) nr. 842/2006 (2). Unionen har kompetence til at opfylde forpligtelserne i Wienerkonventionen og Montrealprotokollen på de områder, hvor bestemmelser i EU-retlige instrumenter, navnlig de ovenfor anførte, fastsætter fælles regler, og hvis og i det omfang sådanne fælles regler berøres af eller deres anvendelsesområde ændres som følge af bestemmelser i Wienerkonventionen eller Montrealprotokollen eller en retsakt til gennemførelse heraf; i modsat fald er Unionens kompetence fortsat delt mellem Unionen og dens medlemsstater.
 Den Europæiske Unions udøvelse af kompetence i henhold til traktaterne udvikler sig i sagens natur løbende. Unionen forbeholder sig derfor ret til at tilpasse denne erklæring.
 På forskningsområdet har Unionen


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22009A0402(01)
 Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Staten Israel om visse aspekter af lufttrafik
 EU-Tidende nr. L 090 af 02/04/2009 s. 0010 - 0019
 Aftalenmellem Det Europæiske Fællesskab og Staten Israel om visse aspekter af lufttrafikDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB —på den ene side, ogSTATEN ISRAEL (i det følgende benævnt "Israel")på den anden side(under ét i det følgende benævnt "parterne"),som efter at Det Europæiske Fællesskab har konstateret, at:der er indgået bilaterale lufttrafikaftaler mellem flere af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og Israel med bestemmelser, der for øjeblikket strider mod fællesskabsretten,Det Europæiske Fællesskab har enekompetence for flere forhold, der kan være omfattet af bilaterale lufttrafikaftaler mellem medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab og tredjelande, herunder Israel,luftfartsselskaber, der er etableret i en medlemsstat, i henhold til EF's lovgivning har ret til uden forskelsbehandling at få adgang til luftruter mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og tredjelande,visse bestemmelser i de bilaterale lufttrafikaftaler mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og Israel skal bringes i overensstemmelse med Fællesskabsretten, således at lufttrafikken mellem Det Europæiske Fællesskab og Israel får et forsvarligt retsgrundlag og sikres kontinuitet,I henhold til fællesskabslovgivningen må luftfartsselskaber i princippet ikke indgå aftaler, der kan påvirke handelen mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, og som har til formål eller til følge at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen,Konkurrencereglerne for virksomheder kan blive sat ud af spillet af bestemmelser i de bilaterale lufttrafikaftaler mellem medlemsstaterne og Israel, der: i) kræver eller tilskynder til, at virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder indgår aftaler, træffer beslutninger eller samordner deres praksis således, at konkurrencen mellem luftfartsselskaber på de pågældende ruter hindres, forvrides eller begrænses, eller ii) forstærker virkningerne af en eventuel aftale, beslutning eller samordnet praksis, eller iii) uddelegerer ansvaret for tage skridt til at hindre, forvride eller begrænse konkurrencen mellem luftfartsselskaber på de pågældende ruter til luftfartsselskaberne eller andre private erhvervsdrivende,Det Europæiske Fællesskabs hensigt med denne aftale ikke er at øge det samlede omfang af lufttrafikken mellem Det Europæiske Fællesskab og Israel, at påvirke balancen mellem luftfartsselskaber fra Det Europæiske Fællesskab og luftfartsselskaber fra Israel eller at forhandle om ændringer af de eksisterende bilaterale lufttrafikaftalers bestemmelser om trafikrettigheder —ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1Generelle bestemmelser1. I denne aftale forstås ved "medlemsstater" Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.2. Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag I, henvises til statsborgere i den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås som en henvisning til statsborgere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.3. Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag I, henvises til luftfartsselskaber fra den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås som en henvisning til luftfartsselskaber, som udpeges af den pågældende medlemsstat.Artikel 2Medlemsstaters udpegning af luftfartsselskaber1. Bestemmelserne i stk. 2 og 3 går forud for de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt a), henholdsvis punkt b), med hensyn til den pågældende medlemsstats udpegning af et luftfartsselskab og Israels udstedelse af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet henholdsvis afvisning, tilbagekaldelse, suspendering og begrænsning af godkendelser og tilladelser


text: til luftfartsselskabet.2. Når Israel modtager en udpegning fra en medlemsstat, udsteder den de relevante godkendelser og tilladelser med det mindst mulige tidsforbrug til procedurer, forudsat:i) at luftfartsselskabet er etableret på den udpegende medlemsstats område i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licensii) at den medlemsstat, der står for udstedelsen af "Air Operator's Certificate", udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og at den relevante luftfartsmyndighed er entydigt identificeret i udpegningen, ogiii) at luftfartsselskabet ejes og direkte eller i kraft af en ejermajoritet kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater som anført i bilag III og/eller statsborgere i disse stater.3. Israel kan afslå, tilbagekalde, suspendere eller begrænse godkendelserne eller tilladelserne til et luftfartsselskab, som en medlemsstat har udpeget:i) hvis luftfartsselskabet ikke er etableret på den udpegende medlemsstats område i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab eller ikke er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licensii) den medlemsstat, der står for udstedelsen af "Air Operator's Certificate", ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, eller den relevante luftfartsmyndighed ikke er entydigt identificeret i udpegningen, elleriii) luftfartsselskabet ikke ejes eller ikke direkte eller i kraft af en ejermajoritet kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater som anført i bilag III og/eller statsborgere i disse stater, elleriv) hvis luftfartsselskabet i forvejen har en driftstilladelse under en bilateral aftale mellem Israel og en anden medlemsstat, og Israel kan påvise, at det ved at udøve trafikrettigheder under denne aftale på en rute, som omfatter et punkt i denne anden medlemsstat, ville overtræde restriktioner i trafikrettighederne, som pålægges ved den bilaterale aftale mellem Israel og den anden medlemsstat.Israel udøver sine rettigheder i henhold til dette stykke uden at forskelsbehandle luftfartsselskaber fra Fællesskabet på grundlag af nationalitet.Artikel 3Sikkerhed1. Stk. 2 i denne artikel supplerer de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt c).2. Når en medlemsstat har udpeget et luftfartsselskab, som en anden medlemsstat udøver og opretholder myndighedskontrol med, gælder Israels rettigheder efter sikkerhedsbestemmelserne i aftalen mellem den medlemsstat, der har udpeget luftfartsselskabet, og Israel også for den pågældende anden medlemsstats vedtagelse, gennemførelse og opretholdelse af sikkerhedskrav og for det pågældende luftfartsselskabs driftstilladelse.Artikel 4Takster for transport inden for Det Europæiske Fællesskab1. Stk. 2 i denne artikel supplerer de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt d).2. Det eller de luftfartsselskaber, der udpeges af Israel i henhold til en aftale, jf. bilag I, som indeholder en af de bestemmelser, der er anført i bilag II, punkt d), opkræver takster for transport, som udelukkende finder sted inden for Det Europæiske Fællesskabs område, i overensstemmelse med Det Europæiske Fællesskabs lovgivning.Artikel 5Forenelighed med konkurrencereglerne1. Uanset eventuelle andre bestemmelser om det modsatte må intet i de i bilag I anførte aftaler: i) kræve eller tilskynde til, at virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder indgår aftaler, træffer beslutninger eller samordner deres praksis således, at konkurrencen hindres eller forvrides, ii)


text: forstærke virkningerne af en eventuel aftale, beslutning eller samordnet praksis, eller iii) uddelegere ansvaret for at tage skridt til at hindre, forvride eller begrænse konkurrencen til private erhvervsdrivende.2. Bestemmelserne i de i bilag I opførte aftaler anvendes ikke, hvis de er i modstrid med denne artikels stk. 1.Artikel 6Bilag til aftalenBilagene til denne aftale udgør en integrerende del af aftalen.Artikel 7Revision eller ændringParterne kan til enhver tid revidere eller ændre denne aftale, jf. artikel 8, efter fælles overenskomst.Artikel 8IkrafttrædenDenne aftale træder i kraft, når parterne har givet hinanden skriftlig notifikation om afslutningen af de interne procedurer, som er nødvendige for, at den kan træde i kraft.Artikel 9Ophør1. Hvis en aftale, der er anført i bilag I, ophører, ophører samtidig alle nærværende aftales bestemmelser vedrørende den pågældende aftale.2. Hvis alle de aftaler, der er anført i bilag I, ophører, ophører nærværende aftale samtidig.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.Udfærdiget i Bruxelles den niende december to tusinde og otte, som svarer til den 12. dag i kislev i den hebræiske kalender fem tusinde syv hundrede og niogtres, i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og hebræisk.За Европейската общнoстPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За държавата ИзраелPor el Estado de IsraelZa Stát IzraelFor Staten IsraelFür den Staat IsraelIisraeli Riigi nimelΓια το Κράτος του ΙσραήλFor the State of IsraelPour l'État d'IsraëlPer lo Stato d'IsraeleIzraēlas Valsts vārdāIzraelio Valstybės varduIzrael Állam részérőlGħall-Istat ta' l-IżraelVoor de Staat IsraëlW imieniu Państwa IzraelPelo Estado de IsraelPentru Statul IsraelZa Izraelský štátZa Državo IzraelIsraelin valtion puolestaFör Staten Israel+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------BILAG IListe over aftaler, som der henvises til i denne aftales artikel 1Lufttrafikaftaler mellem Israel og medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab, som ændret, som på tidspunktet for denne aftales undertegnelse er indgået, undertegnet og/eller anvendes foreløbigt- Luftfartsaftale mellem den østrigske forbundsregering og Staten Israels regering undertegnet i Jerusalem den 2. august 1963, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Østrig".- Aftale mellem den belgiske regering og Staten Israels regering om lufttrafik mellem og ud over de to landes territorier, undertegnet i Hakirya den 30. juni 1952, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt "aftalen Israel-Belgien".- Aftale mellem Republikken Bulgariens regering og Staten Israels regering om lufttrafik mellem og ud over de to landes territorier, undertegnet i Sofia den 25. marts 1991, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Bulgarien".- Lufttrafikaftale mellem Republikken Cyperns regering og Staten Israels regering udfærdiget i Jerusalem den 21. december 1993, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Cypern".- Luftfartsaftale mellem Den Tjekkiske og Slovakiske Føderative Republiks regering og Staten Israels regering, undertegnet i


text: Jerusalem den 24. april 1991, hvis bestemmelser den Tjekkiske Republik har erklæret, at den anser sig for bundet af, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Tjekkiet".- Overenskomst mellem Kongeriget Danmarks regering og Staten Israels regering vedrørende lufttrafik udfærdiget i Jerusalem den 18. april 1977, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Danmark".- Lufttrafikaftale mellem Republikken Finlands regering og Staten Israels regering udfærdiget i Helsingfors den 24. juni 1997, i det følgende — dvs. bilag 2 — benævnt "aftalen Israel-Finland".- Luftfartsaftale mellem Den Franske Republiks regering og Staten Israels regering udfærdiget i Tel Aviv den 29. april 1952, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Frankrig".- Luftfartsaftale mellem Forbundsrepublikken Tysklands regering og Staten Israels regering udfærdiget i Bonn den 12. februar 1971, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Tyskland".- Aftale mellem den kongelige hellenske regering og Staten Israels regering om lufttrafik mellem de to landes territorier, undertegnet i Athen den 15. juli 1952, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Grækenland".- Luftfartsaftale mellem Den Ungarske Folkerepubliks regering og Staten Israels regering udfærdiget i Jerusalem den 24. juni 1997, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Ungarn".- Luftfartsaftale mellem Staten Israels regering og Irlands regering undertegnet i Jerusalem den 19. oktober 1993, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Irland".- Aftale mellem Den Italienske Republik og Staten Israel om lufttrafik mellem de to landes territorier, undertegnet i Rom den 18. maj 1979, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Italien".- Luftfartsaftale mellem Republikken Letlands regering og Staten Israels regering udfærdiget i Jerusalem den 3. november 1993, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Letland".- Lufttrafikaftale mellem Staten Israels regering og Republikken Litauens regering, paraferet og vedlagt som bilag til godkendt referat udfærdiget i Jerusalem den 20. november 1997, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Litauen".- Luftfartsaftale mellem Storhertugdømmet Luxembourgs regering og Staten Israels regering udfærdiget i Luxembourg den 14. juni 1994, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Luxembourg".- Luftfartsaftale mellem Staten Israels regering og Maltas regering udfærdiget i Jerusalem den 20. februar 1995, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Malta".- Luftfartsaftale mellem Kongeriget Nederlandenes regering og Staten Israels regering undertegnet i Jerusalem den 23. oktober 1950, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Nederlandene".- Luftfartsaftale mellem Republikken Polens regering og Staten Israels regering udfærdiget i Warszawa den 27. februar 1990, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Polen".- Luftfartsaftale mellem Den Portugisiske Republiks regering og Staten Israels regering udfærdiget i Lissabon den 8. maj 1997, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Portugal".- Luftfartsaftale mellem Den Socialistiske Republik Rumæniens regering og Staten Israels regering udfærdiget i Israel den 19. december 1967, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Rumænien".- Luftfartsaftale mellem Den Slovakiske Republiks regering og Staten Israels regering


text: udfærdiget i Bratislava den 22. august 1994, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Slovakiet".- Luftfartsaftale mellem Republikken Sloveniens regering og Staten Israels regering udfærdiget i Ljubljana den 16. juni 1993, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Slovenien".- Luftfartsaftale mellem Kongeriget Spaniens regering og Staten Israels regering udfærdiget i Jerusalem den 31. juli 1989, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Spanien".- Overenskomst mellem Kongeriget Sveriges regering og Staten Israels regering vedrørende lufttrafik udfærdiget i Stockholm den 9. november 1977, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Israel-Sverige".- Aftale mellem Staten Israel og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om lufttrafik, undertegnet i London den 24. september 1975, i det følgende benævnt "1975-aftalen Israel-UK".- Aftale mellem Staten Israels regering og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands regering om lufttrafik, undertegnet i Tel Aviv den 6. december 2001, i det følgende benævnt "2001-aftalen Israel-UK".--------------------------------------------------BILAG IIListe over artikler i de i bilag I anførte aftaler, som der henvises til i denne aftales artikel 2-4a) Medlemsstaters udpegning af luftfartsselskaber:- Artikel 3 i aftalen Israel-Østrig- Artikel 3 i aftalen Israel-Belgien- Artikel III i aftalen Israel-Bulgarien- Artikel 4 i aftalen Israel-Cypern- Artikel III i aftalen Israel-Tjekkiet- Artikel 4 i aftalen Israel-Danmark- Artikel 3 i aftalen Israel-Finland- Artikel XIII i aftalen Israel-Frankrig- Artikel 3 i aftalen Israel-Tyskland- Artikel IV i aftalen Israel-Grækenland- Artikel III i aftalen Israel-Ungarn- Artikel III i aftalen Israel-Irland- Artikel 4 i aftalen Israel-Italien- Artikel 3 i aftalen Israel-Letland- Artikel III i aftalen Israel-Litauen- Artikel III i aftalen Israel-Luxembourg- Artikel III i aftalen Israel-Malta- Artikel II i aftalen Israel-Nederlandene- Artikel III i aftalen Israel-Polen- Artikel 3 i aftalen Israel-Portugal- Artikel 3 i aftalen Israel-Rumænien- Artikel 3 i aftalen Israel-Slovakiet- Artikel III i aftalen Israel-Slovenien- Artikel III i aftalen Israel-Spanien- Artikel 4 i aftalen Israel-Sverige- Artikel 4 i 1975-aftalen Israel-UK- Artikel 4 i 2001-aftalen Israel-UKb) Afvisning, tilbagekaldelse, suspendering eller begrænsning af godkendelser eller tilladelser:- Artikel 5 i aftalen Israel-Østrig- Artikel 4 i aftalen Israel-Belgien- Artikel IV i aftalen Israel-Bulgarien- Artikel 5 i aftalen Israel-Cypern- Artikel IV i aftalen Israel-Tjekkiet- Artikel 4 i aftalen Israel-Danmark- Artikel 4 i aftalen Israel-Finland- Artikel VIII i aftalen Israel-Frankrig- Artikel 4 i aftalen Israel-Tyskland- Artikel IV i aftalen Israel-Grækenland- Artikel IV i aftalen Israel-Ungarn- Artikel IV i aftalen Israel-Irland- Artikel 5 i aftalen Israel-Italien- Artikel 4 i aftalen Israel-Letland- Artikel IV i aftalen Israel-Litauen- Artikel IV i aftalen Israel-Luxembourg- Artikel IV i aftalen Israel-Malta- Artikel VI i aftalen Israel-Nederlandene- Artikel IV i aftalen Israel-Polen- Artikel 4 i aftalen Israel-Portugal- Artikel 4 i aftalen Israel-Rumænien- Artikel 4 i aftalen Israel-Slovakiet- Artikel IV i aftalen Israel-Slovenien- Artikel IV i aftalen Israel-Spanien- Artikel 4 i aftalen Israel-Sverige- Artikel 4 i 1975-aftalen Israel-UK- Artikel 5 i 2001-aftalen Israel-UKc) Sikkerhed:- Artikel XIV i aftalen Israel-Bulgarien- Artikel 13 i aftalen Israel-Cypern- Artikel IX i aftalen Israel-Tjekkiet- Artikel 8 i aftalen Israel-Danmark- Artikel 11 i aftalen Israel-Finland- Artikel VIII i aftalen Israel-Grækenland- Artikel IX i aftalen Israel-Ungarn- Artikel IX i aftalen Israel-Irland- Artikel


text: 12 i aftalen Israel-Italien- Artikel 9 i aftalen Israel-Letland- Artikel IX i aftalen Israel-Litauen- Artikel IX i aftalen Israel-Luxembourg- Artikel IX i aftalen Israel-Malta- Artikel IV i aftalen Israel-Nederlandene- Artikel 8 i aftalen Israel-Portugal- Artikel 9 i aftalen Israel-Slovakiet- Artikel IX i aftalen Israel-Slovenien- Artikel X i aftalen Israel-Spanien- Artikel 8 i aftalen Israel-Sverige- Artikel 12 i 2001-aftalen Israel-UKd) Transporttakster for strækninger inden for Det Europæiske Fællesskab:- Artikel 8 i aftalen Israel-Østrig- Artikel 8 i aftalen Israel-Belgien- Artikel IX i aftalen Israel-Bulgarien- Artikel 17 i aftalen Israel-Cypern- Artikel VI i aftalen Israel-Tjekkiet- Artikel 10 i aftalen Israel-Danmark- Artikel 10 i aftalen Israel-Finland- Artikel XVII i aftalen Israel-Frankrig- Artikel 9 i aftalen Israel-Tyskland- Artikel VI i aftalen Israel-Grækenland- Artikel VI i aftalen Israel-Ungarn- Artikel VI i aftalen Israel-Irland- Artikel 8 i aftalen Israel-Italien- Artikel 6 i aftalen Israel-Letland- Artikel VI i aftalen Israel-Litauen- Artikel VI i aftalen Israel-Luxembourg- Artikel VI i aftalen Israel-Malta- Afsnit 7 i bilaget til aftalen Israel-Nederlandene- Artikel VI i aftalen Israel-Polen- Artikel 16 i aftalen Israel-Portugal- Artikel 7 i aftalen Israel-Rumænien- Artikel 6 i aftalen Israel-Slovakiet- Artikel VI i aftalen Israel-Slovenien- Artikel VI i aftalen Israel-Spanien- Artikel 10 i aftalen Israel-Sverige- Artikel 8 i 1975-aftalen Israel-UK- Artikel 8 i 2001-aftalen Israel-UK--------------------------------------------------BILAG IIIListe over andre stater, som der henvises til i denne aftales artikel 2a) Republikken Island (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)b) Fyrstendømmet Liechtenstein (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)c) Kongeriget Norge (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)d) Det Schweiziske Forbund (i medfør af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart).--------------------------------------------------


text:
 1.6.2006
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 147/28
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG
 Nr. 19/2006
 af 10. marts 2006
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 130/2005 af 21. oktober 2005 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1458/2005 af 8. september 2005 om permanent og foreløbig godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer og foreløbig godkendelse af nye anvendelser af visse allerede godkendte fodertilsætningsstoffer (2) bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1459/2005 af 8. september 2005 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række fodertilsætningsstoffer, der tilhører gruppen mikromineraler (3), bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 1zzn (Kommissionens forordning (EF) nr. 1206/2005) i kapitel II i bilag I til aftalen:
 »1zzo.
 32005 R 1458: Kommissionens forordning (EF) nr. 1458/2005 af 8. september 2005 om permanent og foreløbig godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer og foreløbig godkendelse af nye anvendelser af visse allerede godkendte fodertilsætningsstoffer (EUT L 233 af 9.9.2005, s. 3).
 1zzp.
 32005 R 1459: Kommissionens forordning (EF) nr. 1459/2005 af 8. september 2005 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række fodertilsætningsstoffer, der tilhører gruppen mikromineraler (EUT L 233 af 9.9.2005, s. 8).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 1458/2005 og (EF) nr. 1459/2005, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 11. marts 2006, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 10. marts 2006.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 R. WRIGHT
 Formand
 (1) EUT L 14 af 19.1.2006, s. 16.
 (2) EUT L 233 af 9.9.2005, s. 3.
 (3) EUT L 233 af 9.9.2005, s. 8.
 (4) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22006A0211(01)
 Aftale i form af brevveksling om forlængelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe om fiskeri ud for São Tomé og Principe, for perioden 1. juni 2005 - 31. maj 2006
 EU-Tidende nr. L 040 af 11/02/2006 s. 0019 - 0020
 Aftale i form af brevvekslingom forlængelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe om fiskeri ud for São Tomé og Principe, for perioden 1. juni 2005- 31. maj 2006A. Brev fra FællesskabetHr. ...,Jeg skal hermed bekræfte, at vi har aftalt følgende midlertidige ordning for at sikre, at den nugældende protokol ( 1. juni 2002- 31. maj 2005) om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe, forlænges i afventning af forhandlingerne om eventuelle ændringer af protokollen:1. Den ordning, der har været gældende de sidste tre år, videreføres i perioden 1. juni 2005- 31. maj 2006.Fællesskabets finansielle modydelse i forbindelse med den midlertidige ordning svarer til det årlige beløb, der er fastsat i artikel 2 i den nugældende protokol (637500 EUR). Den finansielle modydelses fulde beløb betales senest den 31. januar 2006.Desuden finansierer Fællesskabet i det pågældende år en undersøgelse vedrørende evaluering af dybvandskrabbebestanden med 50000 EUR.2. I denne periode udstedes der fiskerilicenser inden for de grænser, der er fastsat i artikel 1 i den nugældende protokol, mod betaling af afgifter eller forskud svarende til dem, der er fastsat i punkt 2 i bilaget til protokollen.Jeg ville være Dem taknemlig for at anerkende modtagelsen af dette brev og give Deres tilslutning til dets indhold.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.For Rådet for Den Europæiske UnionB. Brev fra regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og PrincipeHr. ...,Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd:"Jeg skal hermed bekræfte, at vi har aftalt følgende midlertidige ordning for at sikre, at den nugældende protokol ( 1. juni 2002- 31. maj 2005) om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe, forlænges i afventning af forhandlingerne om eventuelle ændringer af protokollen:1. Den ordning, der har været gældende de sidste tre år, videreføres for perioden 1. juni 2005- 31. maj 2006.Fællesskabets finansielle modydelse i forbindelse med den midlertidige ordning svarer til det årlige beløb, der er fastsat i artikel 2 i den nugældende protokol (637500 EUR). Den finansielle modydelses fulde beløb betales senest den 31. januar 2006.Desuden finansierer Fællesskabet i det pågældende år en undersøgelse vedrørende evaluering af dybvandskrabbebestanden med 50000 EUR.2. I denne periode udstedes der fiskerilicenser inden for de grænser,


text: der er fastsat i artikel 1 i den nugældende protokol, mod betaling af afgifter eller forskud svarende til dem, der er fastsat i punkt 2 i bilaget til protokollen."Jeg skal hermed bekræfte, at regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe er indforstået med indholdet af Deres brev, og at Deres brev sammen med nærværende brev udgør en aftale i overensstemmelse med Deres forslag.Modtag, hr. ..., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.For regeringen for Den Demokratiske Republik São Tomé og Principe--------------------------------------------------


text:
 16.11.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 290/162
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 92 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer (NORESS) til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 for så vidt angår støjemission [2018/1707]
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 2 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 10. oktober 2017
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 1.
 Anvendelsesområde
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansøgning om godkendelse
 4.
 Mærkning
 5.
 Godkendelse
 6.
 Specifikationer
 7.
 Ændring og udvidelse af godkendelsen af NORESS og udvidelse af godkendelsen
 8.
 Produktionens overensstemmelse
 9.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 10.
 Endeligt ophør af produktionen
 11.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder
 Bilag
 1.
 Meddelelse
 2.
 Eksempel på godkendelsesmærker
 3.
 Krav til absorberende fibermaterialer, der anvendes i NORESS
 4.
 Erklæring om overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemission
 1. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer til køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 (1).
 2. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 2.1. »ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem eller komponenter i dette system«: et system af en anden type end den, der er monteret på køretøjet ved godkendelse eller udvidelse af godkendelse. Dette system kan kun anvendes som udskiftningsudstødnings- eller udskiftningslyddæmpningssystem.
 Akronymet NORESS betegner et ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem.
 2.2. »ikke-original udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemkomponent«: en af de komponenter, der tilsammen udgør udstødningslyddæmpningssystemet (2).
 2.3. »ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer af forskellige typer«: lyddæmpningssystemer, som afviger væsentligt indbyrdes i følgende henseender:
 a)
 deres komponenter har forskellige handelsnavne eller varemærker
 b)
 egenskaberne af de materialer, som udgør en komponent, er forskellige, eller komponenterne har forskellig form eller størrelse; en ændring med hensyn til coating (forzinkning, aluminiumcoating osv.) anses ikke for en ændring af typen
 c)
 driftsprincipperne for mindst én komponent er forskellige
 d)
 deres komponenter er kombineret på forskellig vis
 2.4. »ikke-originalt udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem (NORESS) eller komponent heraf«: enhver del af udstødningslyddæmpningssystemet som defineret i punkt 2.1, beregnet til brug på et andet køretøj end en del af den type, der var monteret på køretøjet, da det blev indgivet til typegodkendelse i henhold til regulativ nr. 9, regulativ nr. 41 eller regulativ nr. 63
 2.5. »godkendelse af et NORESS eller komponenter dertil«: godkendelse af hele eller dele af et lyddæmpningssystem, som kan tilpasses til en eller flere specificerede typer af køretøjer, der er omfattet af dette regulativ, for så vidt angår begrænsning af deres støjniveau
 2.6. »køretøjstype«: køretøjer, der falder ind under dette regulativs anvendelsesområde, som ikke adskiller sig fra hinanden på væsentlige punkter som:
 a)
 motortypen (to- eller firetaktsmotor med frem- og tilbagegående eller roterende stempler, antal cylindre og slagvolumen, antal og type af karburatorer eller indsprøjtningssystemer, ventilarrangement, maksimal nettoeffekt og tilsvarende motorhastighed). For drejestempelmotorer bør slagvolumen angives som det dobbelte af kammerets volumen
 b)
 fremdriftssystem, især antallet af gear og deres udvekslingsforhold samt det


text:
endelige udvekslingsforhold
 c)
 antal, type og arrangement for udstødningslyddæmpningssystemer.
 2.7. »nominel motorhastighed«: den motorhastighed, hvorved motoren udvikler sin nominelle maksimale nettoeffekt som angivet af fabrikanten (3).
 Symbolet nrated betegner den numeriske værdi af motorens nominelle motorhastighed, udtrykt i omdrejninger pr. minut.
 3. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 3.1. Ansøgning om typegodkendelse af et NORESS eller komponenter heraf indgives af fabrikanten eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.
 3.2. Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:
 a)
 en beskrivelse af den eller de køretøjstyper, hvorpå NORESS'et eller komponenterne påtænkes monteret, som omfatter de i punkt 2.6 ovenfor beskrevne punkter. Betegnelser for motortype og køretøjstype og, såfremt det er relevant, køretøjets typegodkendelsesnummer skal være anført i form af numre og/eller symboler
 b)
 en beskrivelse af hele NORESS med angivelse af hver enkelt komponents relative placering og anvisninger vedrørende samling
 c)
 detaljerede tegninger af hver enkelt NORESS med henblik på at gøre det nemt at finde den og identificere den, samt en nærmere angivelse af det anvendte materiale. Stedet for den obligatoriske anførelse af godkendelsesnummeret skal ligeledes fremgå af disse tegninger.
 3.3. På anmodning fra den tekniske tjeneste, som udfører godkendelsesprøvningerne, skal fabrikanten af NORESS'et indlevere:
 a)
 to prøver af det NORESS eller dets komponenter, som er indgivet til godkendelse
 b)
 en prøve af det oprindelige udstødningslyddæmpningssystem, som køretøjet var udstyret med, da det blev indgivet til typegodkendelse
 c)
 et prøvekøretøj, der er repræsentativt for den type, hvorpå NORESS'et skal monteres; dette køretøj skal ved måling for støjemission i henhold til de metoder, der er beskrevet i bilag 3 (inkl. alle relevante ændringer) til regulativ nr. 9, regulativ nr. 41 eller regulativ nr. 63, opfylde følgende betingelser:
 i)
 Hvis køretøjet er af en type, for hvilken der er udstedt godkendelse i henhold til forskrifterne i hvert af regulativerne nr. 9, 41 eller 63:
 a)
 støjniveauet ved køretøj i bevægelse må ikke overstige den grænse, der er fastsat i det relevante regulativ, med mere end 1 dB(A)
 b)
 støjniveauet under den stationære prøvning må ikke overstige det niveau, der er bestemt under godkendelsen og angivet på fabrikationsskiltet, med mere end 3 dB(A).
 ii)
 Hvis køretøjet ikke er af den type, for hvilken der er udstedt godkendelse i henhold til forskrifterne i det relevante regulativ, må støjniveauet ikke overstige den grænse, der gjaldt på det tidspunkt, hvor det første gang blev taget i brug, med mere end 1 dB(A).
 4. MÆRKNING
 4.1. Hver komponent i NORESS'et, undtagen rør- og fittingstilbehør, skal være forsynet med:
 a)
 handelsnavnet eller -mærket for den fabrikant, som har fremstillet NORESS'et eller dets komponenter
 b)
 den af fabrikanten anvendte handelsbetegnelse.
 4.2. Denne mærkning skal være let læselig, uudslettelig og synlig på det sted, hvor NORESS'et er monteret.
 4.3. NORESS'et skal mærkes af fabrikanten med angivelse af de(n) type(r) køretøj(er), for hvilke det er blevet meddelt godkendelse.
 4.4. En komponent kan være mærket med adskillige godkendelsesnumre, hvis den er godkendt som komponent i adskillige udskiftningsudstødningsningssystemer.
 4.5. Reserveudstødningssystemer skal leveres i en emballage eller være forsynet med en etiket, som begge giver


text:
følgende oplysninger:
 a)
 fabrikantens fabriks- eller handelsmærke for udskiftningslyddæmpningssystemet og dets komponenter
 b)
 adressen på fabrikanten eller dennes repræsentant
 c)
 en liste over køretøjsmodeller, som udskiftningslyddæmpningssystemet er beregnet til.
 4.6. Fabrikanten skal levere:
 a)
 instruktioner, som i detaljer forklarer den korrekte metode for fastgørelse på køretøjet
 b)
 instruktioner om håndtering af lyddæmpningssystemet
 c)
 en liste over komponenter med numrene på de hertil hørende dele, undtagen fastholdelsesanordningerne.
 4.7. Godkendelsesmærket.
 5. GODKENDELSE
 5.1. Hvis det NORESS eller den komponent, hvortil der søges om godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i afsnit 6 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.
 5.2. Hver godkendt NORESS tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (for tiden 01 for ændringsserie 01 til regulativet) skal angive den ændringsserie, som omfatter de seneste væsentlige tekniske ændringer til regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part kan ikke tildele samme nummer til en anden type NORESS, eller komponent, som er konstrueret til samme køretøjstype(r).
 5.3. En meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller afvisning af godkendelse af et NORESS eller en komponent heraf i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 5.4. På hver NORESS eller komponent heraf, som er i overensstemmelse med en type, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der være påmonteret et internationalt godkendelsesmærke bestående af:
 a)
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4)
 b)
 nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i litra a) ovenfor
 c)
 godkendelsesnummeret skal være angivet i godkendelsesformularen sammen med den metode, der er anvendt til godkendelsesprøvningerne.
 5.5. Godkendelsesmærket skal være let læseligt, når NORESS'et er monteret på køretøjet, og må ikke kunne slettes.
 5.6. En komponent må forsynes med mere end ét godkendelsesnummer, hvis den er blevet godkendt som komponent af mere end ét NORESS; i dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage cirklen. Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets udformning.
 6. SPECIFIKATIONER
 6.1. Generelle specifikationer
 Lyddæmperen skal være konstrueret, udformet og kunne monteres således, at:
 a)
 køretøjet ved normal brug, uanset de vibrationer, det kan blive udsat for, opfylder kravene i denne forordning
 b)
 den er rimeligt modstandsdygtig over for den korrosion, som den udsættes for, køretøjets anvendelse taget i betragtning
 c)
 frihøjden, som bestemt af den originale lyddæmper, og køretøjets eventuelle hældning ikke bliver reduceret
 d)
 der ikke er urimeligt høje temperaturer ved dens overflade
 e)
 dens kanter hverken er skarpe eller forrevne, og der er tilstrækkelig frigang til støddæmpere og fjederelementer
 f)
 der er tilstrækkelig frigang for ophængets fjederelementer
 g)
 der er tilstrækkelig sikkerhedsafstand til rør.
 h)
 at den er sikret mod manipulation på en måde, der er forenelig med klart definerede vedligeholdelses- og monteringsforskrifter.
 6.2. Specifikationer vedrørende støjniveau
 Den lyddæmpende virkning af NORESS'et eller komponenter dertil kontrolleres ved de metoder, der er beskrevet i regulativ


text:
nr. 9, 41 eller 63. Ved anvendelsen af dette punkt skal der henvises til den ændringsserie til regulativ 92, der var i kraft på tidspunktet for typegodkendelse af det nye køretøj. Når NORESS'et eller dets komponenter er monteret på det køretøj, som er beskrevet i punkt 3.3.c), skal de støjniveauer, der opnås i henhold til de to metoder (køretøj i bevægelse og stationært køretøj) opfylde følgende betingelser:
 De må ikke overstige de værdier, der måles i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.3.c) for det samme køretøj udstyret med det originale lyddæmpningssystem under prøvningen med køretøjet i bevægelse og under den stationære prøve.
 6.3. Yderligere krav
 6.3.1. Bestemmelser om sikring mod manipulation
 NORESS'et eller dets komponenter skal være konstrueret på en sådan måde, at det ikke er let at fjerne lydbafler, udgangskonusser og andre dele, hvis primære funktion er at udgøre en del af lyddæmpnings- eller ekspansionskamrene. Hvor anvendelse af en sådan del er uundgåelig, skal dens fastgørelsesmåde være sådan, at den ikke let kan fjernes (f.eks. med konventionelle gevindskårne fastgøringer), og den skal også være fastgjort således, at fjernelse medfører permanent/uoprettelig skade på enheden.
 6.3.2. Multimode-NORESS
 NORESS med flere, manuelt eller elektronisk indstillelige, førervalgbare driftstilstande skal opfylde alle forskrifterne i alle driftstilstande. De støjniveauer, der registreres, skal være fra driftstilstanden med de højeste støjniveauer.
 6.3.3. Forbud mod manipulationsanordninger
 NORESS-fabrikanten må ikke udelukkende med henblik på at opfylde kravene til støjemission i dette regulativ forsætligt ændre, tilpasse eller indføre anordninger eller metoder, som ikke er operationelle under typisk drift på vej.
 6.3.4. Supplerende bestemmelser om støjemission (ASEP)
 Kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41 skal ligeledes være opfyldt for NORESS'et, hvis det er beregnet til anvendelse på køretøjer, der er typegodkendt i henhold til ændringsserie 04 til regulativ 41 og er underlagt kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.
 Hvis der skal udføres prøvninger, anvendes køretøjet som beskrevet i punkt 3.3.c).
 Den typegodkendende myndighed kan stille krav om relevante prøvninger for at kontrollere, at NORESS'et overholder disse krav.
 Fabrikanten afgiver en udtalelse i overensstemmelse med bilag 4 i dette regulativ, om at NORESS'et eller de komponenter, der skal godkendes, er i overensstemmelse med de supplerende bestemmelser om støjemissioner i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.
 6.4. Måling af køretøjets ydelse
 6.4.1. NORESS'et eller dets komponenter skal være således indrettet, at køretøjets ydelser svarer til den ydelse, som opnås med det originale udstødningslyddæmpningssystem eller komponenter hertil.
 6.4.2. NORESS'et eller, efter fabrikantens valg, dets komponenter sammenlignes med et originalt lyddæmpningssystem eller dets komponenter, også er i ubrugt tilstand, monteret successivt på det køretøj, der er omhandlet i punkt 3.3.c).
 6.4.3. Kontrollen foretages ved måling af output i overensstemmelse med punkt 6.4.4.1 eller 6.4.4.2. Den maksimale effekt og motorhastigheden ved maksimal effekt målt med NORESS'et må ikke overstige nettoeffekten og motorhastigheden målt ved de betingelser, der er fastsat nedenfor med det originale udstødningssystem med mere end ± 5 procent.
 6.4.4. Prøvningsmetode
 6.4.4.1. Metode til prøvning på motor
 Målingerne gennemføres på det køretøj, som


text:
er beskrevet i punkt 3.3.c) med motoren anbragt på dynamometer.
 6.4.4.2. Metode til prøvning af køretøj
 Målingerne gennemføres på det i punkt 3.3.c) omhandlede køretøj. De værdier, der opnås med det originale lyddæmpningssystem, skal sammenlignes med de resultater, der er opnået med NORESS'et. Prøvningen skal udføres på et rulledynamometer.
 6.5. Supplerende bestemmelser om NORESS'et eller komponenter hertil, som er fyldt med fibermaterialer
 Brug af absorberende fibermaterialer er kun tilladt i konstruktionen af NORESS'et, hvis kravene i bilag 3 er opfyldt.
 6.6. Evaluering af emissionen af forurenende stoffer fra køretøjer, som er udstyret med udskiftningslyddæmper
 Det køretøj, der er omhandlet i punkt 3.3.c), med ikke-originalt udskiftningsudstødninglyddæmpningssystem (NORESS) af den type, der ansøges om godkendelse af, skal opfylde forskrifterne om forurening i henhold til køretøjets typeattest. Dokumentation skal fremgå af prøvningsrapporten.
 7. ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF NORESS OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN
 7.1. Enhver ændring af NORESS-typen eller dens komponenter skal anmeldes til den typegodkendelsesmyndighed, som har godkendt NORESS-typen. Den pågældende myndighed kan da enten:
 a)
 skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, eller
 b)
 kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.
 7.2. Fabrikanten af NORESS'et eller en komponent heraf eller dennes bemyndigede repræsentant kan anmode den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse af NORESS'et for en eller flere køretøjstyper, om en udvidelse af godkendelsen til at omfatte andre køretøjstyper. Den procedure, der anvendes, er beskrevet i punkt 3 ovenfor.
 7.3. De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringerne, efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor.
 7.4. Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.
 8. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med følgende krav:
 a)
 Et NORESS, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 6 ovenfor.
 b)
 Indehaveren af godkendelsen skal for hver type NORESS sikre, at mindst de prøvninger, som foreskrives i punkt 6 i dette regulativ, gennemføres.
 c)
 Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 d)
 Produktionen anses for at stemme overens med kravene i dette regulativ, hvis bestemmelserne i regulativ nr. 9, 41 og 63, svarende til køretøjstypen, er opfyldt, og hvis støjniveauet, målt efter den metode, der er beskrevet i de pågældende regulativer, under kørsel ikke med mere end 3 dB(A) overskrider støjniveauet målt ved typegodkendelse og ikke med mere end 1 dB(A) overskrider de grænser, der er angivet i regulativ nr. 9, 41 og 63, alt efter hvad der er relevant.
 9. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 9.1. Godkendelser, som er meddelt for en type NORESS i henhold til dette regulativ, kan


text:
inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis NORESS'et eller dets komponenter ikke har bestået den i punkt 8.b) foreskrevne prøvning.
 9.2. Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som parten tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af oplysningsskemaet svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 10. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en type udskiftningslyddæmpningssystem eller komponenter heraf i henhold til dette regulativ, underretter denne straks den myndighed, der meddelte godkendelsen, som igen underretter de øvrige kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.
 11. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er meddelt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/rev.4, para. 2 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 (2) Disse komponenter er især udstødningsmanifolden, selve lyddæmperen, ekspansionskammeret og resonatoren.
 (3) Hvis den nominelle maksimale nettoeffekt opnås ved flere forskellige motorhastigheder, betegner den nominelle nettoeffekt i dette regulativ den højeste motorhastighed, hvorved den nominelle maksimale nettoeffekt opnås.
 (4) Kendingsnumrene for de kontraherende parter i overenskomsten af 1958 er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.
 BILAG 1
 DEL A
 FOR NORESS FOR KØRETØJSTYPER, DER ER GODKENDT I HENHOLD TIL ÆNDRINGSSERIE 04 TIL REGULATIV Nr. 41
 Tekst af billedet
 Meddelelse
 (største format: A4 (210 × 297 mm)
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn:
 Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en køretøjstype med hensyn til en type NORESS eller komponent heraf i henhold til regulativ nr. 92.
 Godkendelse nr.: Udvidelse nr.:
 1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:
 2. Køretøjstype:
 3. Fabrikantens navn og adresse:
 4. Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (hvis udpeget):
 5. Motor
 5.1. Fabrikant:
 5.2. Type:
 5.3. Model:
 5.4. Nominel maksimal nettoeffekt: kW ved min– 1
 5.5. Motortype (f.eks. styret tænding, kompressionstænding) (3):
 5.6. Taktantal: totakts-/firetaktsmotor (2)
 5.7. Slagvolumen: cm3
 6. Transmission
 6.1. Transmissionstype: ikke-automatisk gearskifte/automatisk gearskifte:
 6.2. Antal gear:
 7. Udstyr
 7.1. Udstødningslyddæmper
 7.1.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:
 7.1.2. Model:
 7.1.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:
 7.2. Indsugningsstøjdæmper
 Tekst af billedet
 7.2.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:
 7.2.2. Model:
 7.2.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:
 8. Gear, der anvendes til prøvning af køretøj i bevægelse:
 9. Endeligt(-e) udvekslingsforhold:
 10. ECE-typegodkendelsesnummer for dæk:
 Hvis ikke angivet, skal der gives oplysning om:
 10.1. Dækfabrikant:
 10.2. Handelsbetegnelse/-r for


text:
dæktype (pr. aksel), f.eks. fabriksmærke, hastighedsindeks og belastningstal:
 10.3. Dækstørrelse (for hver aksel):
 10.4. Andet typegodkendelsesnummer (hvis det foreligger):
 11. Masser
 11.1. Maksimalt tilladt totalvægt: kg
 11.2. Prøvningsmasse: kg
 11.3. Effekt/masseforhold-indeks (PMR):
 12. Køretøjets længde: m
 12.1. Referencelængde lref: m
 13. Køretøjets hastighed under målinger i gear (i)
 13.1. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 13.2. Foraccelerationslængde i gear (i): m
 13.3. Køretøjets hastighed vPP′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 13.4. Køretøjets hastighed vBB′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 14. Køretøjets hastighed ved eventuelle målinger i gear (i+1)
 14.1. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h
 14.2. Foraccelerationslængde i gear (i+1): m
 14.3. Køretøjets hastighed vPP′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h
 14.4. Køretøjets hastighed vBB′ (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i+1): km/h
 15. Accelerationer beregnes mellem linjerne AA′ og BB′/PP′ og BB′
 15.1. Beskrivelse af funktionerne i udstyr, der anvendes til at stabilisere accelerationen (hvis relevant):
 16. Støjniveau for køretøj under kørsel
 16.1. Prøvningsresultat ved fuld gasgivning, Lwot: db(A)
 16.2. Prøvningsresultater ved konstanthastighedsprøve, Lcrs: db(A)
 16.3. Deleffektfaktoren, kp: db(A)
 16.4. Endeligt prøvningsresultat, Lurban: db(A)
 17. Støjniveau for stationært køretøj:
 17.1. Mikrofonens placering og orientering (i henhold til tillæg 2 til bilag 3 til ændringsserie 04 af regulativ nr. 41):
 17.2. Prøvningsresultat for stationær prøvning: db(A) ved min– 1
 18. Yderligere bestemmelser om støjemission:
 Se fabrikantens overensstemmelseserklæring (vedlagt)
 19. Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata
 Tekst af billedet
 19.1. Gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen:
 19.2. Foraccelerationens længde lPA: m
 19.3. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 19.4. Lydtryk Lwot(i): dB(A)
 20. Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse:
 21. Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne:
 22. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:
 23. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:
 24. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):
 25. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet:
 26. Sted:
 27. Dato:
 28. Underskrift:
 29. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt som bilag:
 a) Tegninger, diagrammer og skitser af motoren og udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
 b) Fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
 c) En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.
 (1) Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).
 (2) Det ikke gældende slettes.
 (3) Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.
 DEL B
 FOR NORESS FOR KØRETØJSTYPER, DER ER GODKENDT I HENHOLD TIL REGULATIV Nr. 9 ELLER REGULATIV Nr. 63
 Tekst af billedet
 Meddelelse
 (største format: A4 (210 × 297 mm)
 (1)
 Udstedt af: Myndighedens navn:
 Vedrørende (2): Meddelelse af godkendelse
 Udvidelse af godkendelse
 Nægtelse af godkendelse
 Inddragelse af godkendelse
 Endeligt ophør af produktionen
 af en køretøjstype med hensyn til en type NORESS eller komponent heraf i henhold til regulativ nr. 92.
 Godkendelse nr.: Udvidelse nr.:
 1. Køretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse:
 2. Køretøjstype:
 3. Fabrikantens navn og adresse:
 4. Navn og


text:
adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (hvis udpeget):
 5. Motor
 5.1. Fabrikant:
 5.2. Type:
 5.3. Model:
 5.4. Nominel maksimal nettoeffekt: kW ved min– 1
 5.5. Motortype (f.eks. styret tænding, kompressionstænding) (3):
 5.6. Taktantal: totakts-/firetaktsmotor (2)
 5.7. Slagvolumen: cm3
 6. Transmission
 6.1. Transmissionstype: ikke-automatisk gearskifte/automatisk gearskifte:
 6.2. Antal gear:
 7. Udstyr
 7.1. Udstødningslyddæmper
 7.1.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:
 7.1.2. Model:
 7.1.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:
 7.2. Indsugningsstøjdæmper
 Tekst af billedet
 7.2.1. Fabrikant, evt. befuldmægtiget:
 7.2.2. Model:
 7.2.3. Type: i overensstemmelse med tegning nr.:
 8. Gear, der anvendes til prøvning af køretøj i bevægelse:
 9. Endeligt(-e) udvekslingsforhold:
 10. ECE-typegodkendelsesnummer for dæk:
 Hvis ikke angivet, skal der gives oplysning om:
 10.1. Dækfabrikant:
 10.2. Handelsbetegnelse/-r for dæktype (pr. aksel), f.eks. fabriksmærke, hastighedsindeks og belastningstal:
 10.3. Dækstørrelse (for hver aksel):
 10.4. Andet typegodkendelsesnummer (hvis det foreligger):
 11. Masser
 11.1. Maksimalt tilladt totalvægt: kg
 11.2. Prøvningsmasse: kg
 11.3. Effekt/masseforhold-indeks (PMR):
 12. Køretøjets længde: m
 13. Støj fra køretøj i bevægelse i dB (A):
 13.1. Gear (i) til prøvning af køretøj i bevægelse:
 13.2. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 14. Støjniveau fra stationært køretøj i dB(A):
 14.1. ved motorhastigheden: min– 1
 14.2. Mikrofonens placering og orientering:
 15. Overensstemmelse efter ibrugtagning, referencedata
 15.1. Gear (i) eller, for køretøjer prøvet med ikkelåst gear, den valgte gearvælgerposition ved prøvningen:
 15.2. Køretøjets hastighed ved begyndelsen af perioden for acceleration (gennemsnit af 3 kørsler) i gear (i): km/h
 15.3. Lydtryk L(i): dB(A)
 16. Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse:
 17. Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne:
 18. Dato på rapport udstedt af denne tjeneste:
 19. Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste:
 20. Godkendelse meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (2):
 21. Godkendelsesmærkets placering på køretøjet:
 22. Sted:
 Tekst af billedet
 23. Dato:
 24. Underskrift:
 25. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovennævnte godkendelsesnummer, er vedlagt som bilag:
 a) Tegninger, diagrammer og skitser af motoren og udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
 b) Fotografier af motoren og af udstødnings- eller lyddæmpningssystemet
 c) En fortegnelse over udstødnings- eller lyddæmpningssystemets komponenter, tydeligt identificeret.
 (1) Kendingsnummeret på den stat, som har meddelt/udvidet/nægtet/inddraget godkendelse (jf. regulativets bestemmelser om godkendelse).
 (2) Det ikke gældende slettes.
 (3) Hvis der anvendes ikke-konventionelle motorer, anføres dette.
 BILAG 2
 EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKER
 (Se punkt 5.4 i dette regulativ)
 Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret en komponent af et lyddæmpningssystem, angiver, at den pågældende type udskiftningslyddæmpningssystem er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 92 med godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret 01 angiver, at godkendelsen blev meddelt i overensstemmelse med kravene i dette regulativ nr. 92, mens godkendelsesnummeret 00 angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 92 i dets oprindelige form.
 BILAG 3
 KRAV TIL ABSORBERENDE FIBERMATERIALER, DER ANVENDES I NORESS
 (Se punkt 6.5 i dette regulativ)
 1.
 Absorberende fibermaterialer skal være asbestfrie og kan kun bruges ved konstruktion af lyddæmpere, hvis det ved egnede foranstaltninger sikres, at de absorberende fibermaterialer forbliver på deres plads i hele den tid, lyddæmperen er i brug, og den opfylder kravene i et


text:
af punkterne 2, 3, 4 eller 5, efter fabrikantens valg.
 2.
 Efter at fibermaterialet er fjernet, skal støjniveauet opfylde forskrifterne i punkt 6.2 i dette regulativ.
 3.
 Absorberende fibermaterialer må ikke anvendes i de dele af lyddæmperen, hvorigennem udstødningsgasser passerer, og skal opfylde følgende krav:
 a)
 Materialet konditioneres i en ovn ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 4 timer, uden at fibrenes gennemsnitslængde, diameter og densitet reduceres.
 b)
 Efter konditionering ved en temperatur på 650 °C ± 5 °C i 1 time skal mindst 98 % af materialet tilbageholdes på en sigte med en nominel maskevidde på 250 μm, som opfylder ISO-standard 3310/1, såfremt materialet undersøges i overensstemmelse med ISO-standard 2599.
 c)
 Materialets vægttab må ikke overstige 10,5 % efter neddypning i 24 timer ved 90 °C ± 5 °C i et syntetisk kondensat med følgende sammensætning:
 i)
 1 N hydrogenbromid (HBr), 10 ml
 ii)
 1 N svovlsyre (H2SO4), 10 ml
 iii)
 Destilleret vand indtil 1 000 ml.
 Bemærkning: Materialet skal vaskes i destilleret vand og tørres i en time ved 105 °C, inden det vejes.
 4.
 Inden prøvning af systemet i overensstemmelse med punkt 6.2 i dette regulativ, anbringes det i normal tilstand med henblik på landevejskørsel ved en af metoderne i overensstemmelse med og som beskrevet i punkt 5.1.4 i bilag 3 i regulativ nr. 9 eller 63 eller i punkt 1.3 i bilag 5 til regulativ nr. 41, alt efter hvad der er relevant.
 5.
 Udstødningsgassen er ikke i kontakt med fibermaterialerne, og fibermaterialerne er ikke under påvirkning af trykvariationer.
 BILAG 4
 ERKLÆRING OM OVERENSSTEMMELSE MED DE SUPPLERENDE BESTEMMELSER OM STØJEMISSION
 Tekst af billedet
 (største format: A4 (210 × 297 mm)
 Denne erklæring kræves for ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer bestemt til anvendelse på køretøjer i klasse L3, som er godkendt i henhold til ændringsserie 04 til regulativ nr. 41 og er underlagt kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.
 (Fabrikantens navn) attesterer, at de ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystemer af denne type (type for så vidt angår støjemission i henhold til regulativ nr. 41) opfylder kravene i punkt 6.3 i ændringsserie 04 til regulativ nr. 41.
 (Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig vurdering af støjemissionsniveauet for det ikke-originale udskiftningsudstødningslyddæmpningssystem i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 92.
 Dato:
 Den bemyndigede repræsentants navn:
 Den bemyndigede repræsentants underskrift:


text:
 21.6.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 161/33
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 27/2012
 af 10. februar 2012
 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag XIII til aftalen blev sidst ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 165/2011 af 19. december 2011 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fastlæggelse af fælles regler for lufttrafikregulering (2) bør indarbejdes i aftalen —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende indsættes efter punkt 66wh (Kommissionens forordning (EF) nr. 262/2009) i bilag XIII til aftalen:
 »66wi.
 32010 R 0255: Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fastlæggelse af fælles regler for lufttrafikregulering (EUT L 80 af 26.3.2010, s. 10).
 Bestemmelserne i forordningen gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasning:
 Denne forordning finder ikke anvendelse på Liechtenstein.«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 255/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 11. februar 2012, forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.
 På Det Blandede EØS-udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Fungerende formand
 (1) EUT L 76 af 15.3.2012, s. 57.
 (2) EFT L 80 af 26.3.2010, s. 10.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 29.11.2018
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 305/1
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 46/2017
 af 17. marts 2017
 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen [2018/1810]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1917 af 27. oktober 2016 om ændring af beslutning 2009/821/EF for så vidt angår listerne over grænsekontrolsteder og veterinærenheder i Traces (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Denne afgørelse vedrører lovgivning om veterinære anliggender. Lovgivning om veterinære anliggender gælder ikke for Liechtenstein, så længe anvendelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter er udvidet til at omfatte Liechtenstein, jf. de sektorspecifikke tilpasninger i bilag I til EØS-aftalen. Denne afgørelse skal derfor ikke gælde for Liechtenstein.
 (3)
 Bilag I til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 39 (Kommissionens beslutning 2009/821/EF) i del 1.2 i kapitel I i bilag I til EØS-aftalen:
 »—
 32016 D 1917: Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1917 af 27. oktober 2016 (EUT L 296 af 1.11.2016, s. 17).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1917, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 18. marts 2017, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2017.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Claude MAERTEN
 Formand
 (1) EUT L 296 af 1.11.2016, s. 17.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 Avis juridique important
 |
 22001A0530(01)
 Brevveksling mellem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Den Internationale Arbejdsorganisation
 EF-Tidende nr. C 156 af 30/05/2001 s. 0005 - 0009
 Brevveksling mellem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Den Internationale Arbejdsorganisation(2001/C 156/03)Udkast til brev fra Europa-KommissionenHr. GeneraldirektørDen Internationale Arbejdsorganisation og De Europæiske Fællesskaber har en fælles målsætning om at skabe fremskridt på det sociale og økonomiske område, at forbedre leve- og arbejdsvilkårene og at fremme beskæftigelsen. Siden den første aftale blev indgået mellem ILO og Fællesskaberne i 1958 har de to organisationer gradvist udbygget deres samarbejde for at fremme disse mål.Sidste gang der fandt en brevveksling sted mellem ILO og De Europæiske Fællesskaber repræsenteret ved Kommissionen, var i 1989. Siden da er der sket dybtgående ændringer i Europa sideløbende med den hastige udvikling i den globale økonomi, og både ILO og De Europæiske Fællesskaber har i betydelig grad styrket og udviklet deres muligheder for at imødegå de nye udfordringer med hensyn til social- og arbejdsmarkedspolitik og beskæftigelsespolitik. Det er derfor på tide, at vi bringer vores bevveksling ajour. Denne nye brevveksling bør således tjene til, for det første at udpege de områder, hvor der er dukket nye udfordringer op for begge vore organisationer, og for det andet til på det grundlag at fastlægge de prioriterede områder, hvor samarbejdet mellem ILO og Kommissionen kan være til mest mulig nytte.Siden 1989 er de sociale og arbejdsmarkedsmæssige anliggender samt de beskæftigelsesmæssige spørgsmål i stigende grad rykket i forgrunden både på europæisk plan og internationalt. Globaliseringen har helt klart ført mange positive ting med sig, men det er en udbredt opfattelse, at disse fordele kommer for få mennesker til gode. Offentligheden har i stigende grad fået øjnene op for, at de sociale aspekter af globaliseringen er blevet overset. Der er også en stigende erkendelse af, at der er behov for nye integrerede bestræbelser på forskellige niveauer, herunder også det internationale samfunds institutioner. ILO har udpeget fire strategiske mål som værende helt afgørende for organisationens rolle i forhold til globaliseringen: grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet, fremme af kvinders og mænds beskæftigelse, styrkelse af den sociale beskyttelse og fremme af den sociale dialog. Tilsammen udgør disse elementer det væsentlige i begrebet "passende arbejde". Hvad den europæiske integrationsproces angår, har denne fået en stærk og dynamisk social og arbejdsmarkedsmæssig dimension. I den forbindelse står kvalitetsfremme nu centralt på EU's dagsorden for beskæftigelse, social- og arbejdsmarkedspolitik og forbindelser mellem arbejdsmarkedets parter, som den drivende kraft på vej mod en blomstrende økonomi, flere og bedre arbejdspladser og et samfund med plads for alle. Desuden vil EU's udvidelsesproces gøre det nødvendigt, at de nye medlemsstater vedkender sig grundlaget for den europæiske samfundsmodel.Med hensyn til arbejdsretlige regler og menneskerettigheder, som er et område, hvor Fællesskabet og ILO i høj grad har fælles interesse, erkendes det i større omfang end nogen sinde, at det er vigtigt at fremme respekten for de grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet sideløbende med økonomisk udvikling og liberalisering af samhandelen. I 1995 blev der på


text: verdenstopmødet om social udvikling fastlagt et socialt og arbejdsmarkedsmæssigt grundlag for den globale økonomi i form af ILO-konventionerne om følgende fire grundlæggende principper: organisationsfrihed og kollektiv forhandlingsret, forbud mod tvangsarbejde, bekæmpelse af diskriminering og afskaffelse af børnearbejde. I den forbindelse har ILO styrket sin rolle som kraftcenter for de internationale bestræbelser på at fremme kvinders og mænds muligheder for at få passende og produktivt arbejde via vedtagelsen af erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet. I Den Europæiske Union omtaler selve traktaten nu udtrykkeligt de grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder ligesom den giver Fællesskabet mulighed for at tage konkrete skridt mod diskriminering og social udstødelse. Endvidere har EU vedtaget et charter om grundlæggende rettigheder, der kommer til at blive et yderligere instrument i EU's bestræbelser på at styrke fremskridt på det økonomiske samt sociale og arbejdsmarkedsmæssige område. Fællesskabet har desuden forpligtet sig til at fremme væsentlige arbejdsretlige regler gennem sin politik over for tredjelande og sit udviklingssamarbejde.Hvad den sociale dialog angår, er der sket en betydelig udvikling i EU siden 1989. Arbejdsmarkedets parter har fået nyt og større ansvar for at udforme social- og arbejdsmarkedspolitikken på europæisk plan. Dette styrker den sociale dialog på EU-plan, idet det anviser nye fremgangsmåder i forbindelse med sociale og arbejdsmarkedsmæssige anliggender. Denne udvikling er især vigtig i lyset af den kommende historiske udvidelse af EU.Tilsvarende når det gælder fremme af beskæftigelsen har både ILO og Det Europæiske Fællesskab styrket deres bestræbelser væsentligt siden sidste brevveksling. Således er indsatsen for at skabe større beskæftigelsesmuligheder for kvinder og mænd blevet ét af ILO's erklærede strategiske mål. Den Europæiske Union har for sit vedkommende udviklet en omfattende beskæftigelsesstrategi, der tilstræber at gøre den europæiske økonomis beskæftigelsesmæssige potentiale størst muligt under samtidig hensyntagen til princippet om ligestilling af kønnene. Det bør også nævnes, at ILO og Det Europæiske Fællesskab nu har fælles mål med hensyn til fremme af social beskyttelse.Med hensyn til udviklingssamarbejde er der siden brevvekslingen af 1989 sket en betragtelig udvikling i de udfordringer, som ILO og Fællesskaberne står over for. Det er ikke mindst takket være ILO's indsats, at det internationale system som helhed i stigende grad medtager sociale hensyn i programmer og strategier for den økonomiske udvikling. Dette tjener også til at fremhæve den varige betydning, som verdenstopmødet om social udvikling i 1995 og opfølgningen heraf har fået.For EU's vedkommende er målsætningen, at Fællesskabets udviklingssamarbejde, hvor ret og rimelighed er et ledende princip, skal bidrage til at skabe bæredygtig udvikling og hjælpe udviklingslandene med at udrydde fattigdom og blive integreret i verdensøkonomien. Fællesskabet har således for nylig vedtaget, at det centrale mål for Fællesskabets udviklingsindsats skal være at mindske fattigdommen. ILO's dagsorden om passende arbejde er også en dagsorden om en udvikling baseret på vækst, beskæftigelse og arbejdspladser. Udviklingssamarbejde er et virkemiddel, som ILO benytter til at fremme og virkeliggøre sine værdier og samtidig imødekomme de behov, som organisationens medlemsstater har for at udvikle sig.I lyset heraf er Kommissionen og ILO enige om, at det vil være til gavn for begge


text: organisationer at udbygge deres samarbejde ved at fokusere på følgende prioriterede områder:- fremme af arbejdsretlige regler, navnlig for så vidt angår de principper og rettigheder, der er omhandlet, i ILO's erklæring af 1998 om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet;- fremme af beskæftigelsen, navnlig gennem udveksling af oplysninger og erfaringer om EU's beskæftigelsesstrategi og ILO's indsats for at skabe beskæftigelsesmuligheder for kvinder og mænd;- den sociale dialog, ikke mindst med henblik på videreformidling af de europæiske erfaringer med den sociale dialog til andre dele af verden;- de social- og beskæftigelsespolitiske aspekter af EU's udvidelse, navnlig i henseende til den sociale dialog;- social beskyttelse via målrettet samarbejde om udvalgte emner, og- udviklingssamarbejde, navnlig med henblik på at styrke den sociale dimension i udviklingsbestræbelserne, samtidig med at der på det praktiske plan samarbejdes om at fremme en bæredygtig udvikling.For at udbygge samarbejdet på disse og på andre områder af gensidig interesse bekræfter Kommissionen og ILO nytteværdien af at afholde møder på højt plan én gang om året skiftevis i Bruxelles og Genève, hvor det eksisterende samarbejde vil blive drøftet og hvor der vil blive planlagt fælles aktiviteter for det følgende år.Følgende bestemmelser i brevvekslingen af 1989 vil fortsat finde anvendelse:- Fællesskabet repræsenteret ved Kommissionen vil fortsat regelmæssigt blive inviteret til møder i ILO's Internationale Arbejdskonference og ILO's Styrelsesråd.- Kommissionen inviterer til gengæld, når det er hensigtmæssigt, repræsentanter for Den Internationale Arbejdsorganisation til møder i Kommissionens tjenestegrene om sociale og arbejdsmarkedsmæssige anliggender, som må anses for at være af interesse for den Internationale Arbejdsorganisation.- Kommissionens formand og ILO's generaldirektør eller disses repræsentanter rådfører sig med hinanden om sådanne former for udvikling inden for deres respektive organisationer, som må anses for at have konsekvenser for samarbejdet mellem de to parter.- De berørte programforvaltere kan fra sag til sag aftale, hvilken form for udveksling af oplysninger eller bistand inden for områder af fælles interesse, der er den mest hensigtsmæssige (besøg, udarbejdelse af et dokument, arbejdsgruppe, finansiering af projekter).For at lette samarbejdet gennem finansiering af projekter fortsætter ILO og Kommissionen med at føre drøftelser med henblik på at fastlægge standardiserede finansielle og administrative regler for ILO's gennemførelse af Kommissions-finansierede projekter.Når vi deler vores erfaringer og går ind i fælles overvejelser om nye måder at takle aktuelle sociale og arbejdsmarkedsmæssige spørgsmål på, og når vi, i det omfang det er hensigtsmæssigt, samler vores ekspertise, er der ingen tvivl om, at vi hver især endnu mere effektivt kan opfylde behovet for at fremme beskæftigelsesmulighederne og bevare og forbedre leve- og arbejdsvilkårene på verdensplan.Med venlig hilsen(...)Udkast til brev fra ILOKommissionsmedlem Anna DiamantopoulouJeg anerkender hermed modtagelsen af Deres skrivelse af (...) med følgende ordlyd: "Den Internationale Arbejdsorganisation og De Europæiske Fællesskaber har en fælles målsætning om at skabe fremskridt på det sociale og økonomiske område, at forbedre leve- og arbejdsvilkårene og at fremme beskæftigelsen. Siden den første aftale blev indgået mellem ILO og Fællesskaberne i 1958 har de to organisationer gradvist udbygget deres samarbejde for at fremme disse mål.Sidste gang der fandt en brevveksling sted mellem ILO og


text: De Europæiske Fællesskaber repræsenteret ved Kommissionen, var i 1989. Siden da er der sket dybtgående ændringer i Europa sideløbende med den hastige udvikling i den globale økonomi, og både ILO og De Europæiske Fællesskaber har i betydelig grad styrket og udviklet deres muligheder for at imødegå de nye udfordringer med hensyn til social- og arbejdsmarkedspolitik og beskæftigelsespolitik. Det er derfor på tide, at vi bringer vores brevveksling ajour. Denne nye brevveksling bør således tjene til, for det første at udpege de områder, hvor der er dukket nye udfordringer op for begge vore organisationer, og for det andet til på det grundlag at fastlægge de prioriterede områder, hvor samarbejdet mellem ILO og Kommissionen kan være til mest mulig nytte.Siden 1989 er de sociale og arbejdsmarkedsmæssige anliggender samt de beskæftigelsesmæssige spørgsmål i stigende grad rykket i forgrunden både på europæisk plan og internationalt. Globaliseringen har helt klart ført mange positive ting med sig, men det er en udbredt opfattelse, at disse fordele kommer for få mennesker til gode. Offentligheden har i stigende grad fået øjnene op for, at de sociale aspekter af globaliseringen er blevet overset. Der er også en stigende erkendelse af, at der er behov for nye integrerede bestræbelser på forskellige niveauer, herunder også det internationale samfunds institutioner. ILO har udpeget fire strategiske mål som værende helt afgørende for organisationens rolle i forhold til globaliseringen: grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet, fremme af kvinders og mænds beskæftigelse, styrkelse af den sociale beskyttelse og fremme af den sociale dialog. Tilsammen udgør disse elementer det væsentlige i begrebet 'passende arbejde'. Hvad den europæiske integrationsproces angår, har denne fået en stærk og dynamisk social og arbejdsmarkedsmæssig dimension. I den forbindelse står kvalitetsfremme nu centralt på EU's dagsorden for beskæftigelse, social- og arbejdsmarkedspolitik og forbindelser mellem arbejdsmarkedets parter, som den drivende kraft på vej mod en blomstrende økonomi, flere og bedre arbejdspladser og et samfund med plads for alle. Desuden vil EU's udvidelsesproces gøre det nødvendigt, at de nye medlemsstater vedkender sig grundlaget for den europæiske samfundsmodel.Med hensyn til arbejdsretlige regler og menneskerettigheder, som er et område, hvor Fællesskabet og ILO i høj grad har fælles interesse, erkendes det i større omfang end nogen sinde, at det er vigtigt at fremme respekten for de grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet sideløbende med økonomisk udvikling og liberalisering af samhandelen. I 1995 blev der på verdenstopmødet om social udvikling fastlagt et socialt og arbejdsmarkedsmæssigt grundlag for den globale økonomi i form af ILO-konventionerne om følgende fire grundlæggende principper: organisationsfrihed og kollektiv forhandlingsret, forbud mod tvangsarbejde, bekæmpelse af diskriminering og afskaffelse af børnearbejde. I den forbindelse har ILO styrket sin rolle som kraftcenter for de internationale bestræbelser på at fremme kvinders og mænds muligheder for at få passende og produktivt arbejde via vedtagelsen af erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet. I Den Europæiske Union omtaler selve traktaten nu udtrykkeligt de grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder ligesom den giver Fællesskabet mulighed for at tage konkrete skrift mod diskriminering og social


text: udstødelse. Endvidere har EU vedtaget et charter om grundlæggende rettigheder, der kommer til at blive et yderligere instrument i EU's bestræbelser på at styrke fremskridt på det økonomiske samt sociale og arbejdsmarkedsmæssige område. Fællesskabet har desuden forpligtet sig til at fremme væsentlige arbejdsretlige regler gennem sin politik over for tredjelande og sit udviklingssamarbejde.Hvad den sociale dialog angår, er der sket en betydelig udvikling i EU siden 1989. Arbejdsmarkedets parter har fået nyt og større ansvar for at udforme social- og arbejdsmarkedspolitikken på europæisk plan. Dette styrker den sociale dialog på EU-plan, idet det anviser nye fremgangsmåder i forbindelse med sociale og arbejdsmarkedsmæssige anliggender. Denne udvikling er især vigtig i lyset af den kommende historiske udvidelse af EU.Tilsvarende når det gælder fremme af beskæftigelsen har både ILO og Det Europæiske Fællesskab styrket deres bestræbelser væsentligt siden sidste brevveksling. Således er indsatsen for at skabe større beskæftigelsesmuligheder for kvinder og mænd blevet ét af ILO's erklærede strategiske mål. Den Europæiske Union har for sit vedkommende udviklet en omfattende beskæftigelsesstrategi, der tilstræber at gøre den europæiske økonomis beskæftigelsesmæssige potentiale størst muligt under samtidig hensyntagen til princippet om ligestilling af kønnene. Det bør også nævnes, at ILO og Det Europæiske Fællesskab nu har fælles mål med hensyn til fremme af social beskyttelse.Med hensyn til udviklingssamarbejde er der siden brevvekslingen af 1989 sket en betragtelig udvikling i de udforderinger, som ILO og Fællesskaberne står over for. Det er ikke mindst takket være ILO's indsats, at det internationale system som helhed i stigende grad medtager sociale hensyn i programmer og strategier for den økonomiske udvikling. Dette tjener også til at fremhæve den varige betydning, som verdenstopmødet om social udvikling i 1995 og opfølgningen heraf har fået.For EU's vedkommende er målsætningen, at Fællesskabets udviklingssamarbejde, hvor ret og rimelighed er et ledende princip, skal bidrage til at skabe bæredygtig udvikling og hjælpe udviklingslandene med at udrydde fattigdom og blive integreret i verdensøkonomien. Fællesskabet har således for nylig vedtaget, at det centrale mål for Fællesskabets udviklingsindsats skal være at mindske fattigdommen. ILO's dagsorden om passende arbejde er også en dagsorden om en udvikling baseret på vækst, beskæftigelse og arbejdspladser. Udviklingssamarbejde er et virkemiddel, som ILO benytter til at fremme og virkeliggøre sine værdier og samtidig imødekomme de behov, som organisationens medlemsstater har for at udvikle sig.I lyset heraf er Kommissionen og ILO enige om, at det vil være til gavn for begge organisationer at udbygge deres samarbejde ved at fokusere på følgende prioriterede områder:- fremme af arbejdsretlige regler, navnlig for så vidt angår de principper og rettigheder, der er omhandlet i ILO's erklæring af 1998 om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet;- fremme af beskæftigelsen, navnlig gennem udveksling af oplysninger og erfaringer om EU's beskæftigelsesstrategi og ILO's indsats for at skabe beskæftigelsesmuligheder for kvinder og mænd;- den sociale dialog, ikke mindst med henblik på videreformidling af de europæiske erfaringer med den sociale dialog til andre dele af verden;- de social- og beskæftigelsespolitiske aspekter af EU's udvidelse, navnlig i henseende til den sociale dialog;- social beskyttelse via målrettet


text: samarbejde om udvalgte emner, og- udviklingssamarbejde, navnlig med henblik på at styrke den sociale dimension i udviklingsbestræbelserne, samtidig med at der på det praktiske plan samarbejde om at fremme en bæredygtig udvikling.For at udbygge samarbejdet på disse og på andre områder af gensidig interesse bekræfter Kommissionen og ILO nytteværdien af at afholde møder på højt plan én gang om året skiftevis i Bruxelles og Genève, hvor det eksisterende samarbejde vil blive drøftet og hvor der vil blive planlagt fælles aktiviteter for det følgende år.Følgende bestemmelser i brevvekslingen af 1989 vil fortsat finde anvendelse:- Fællesskabet repræsenteret ved Kommissionen vil fortsat regelmæssigt blive inviteret til møder i ILO's Internationale Arbejdskonference og ILO's Styrelsesråd.- Kommissionen inviterer til gengæld, når det er hensigtsmæssigt, repræsentanter for Den Internationale Arbejdsorganisation til møder i Kommissionens tjenestegrene om sociale og arbejdsmarkedsmæssige anliggender, som må anses for at være af interesse for Den Internationale Arbejdsorganisation.- Kommissionens formand og ILO's generaldirektør eller disses repræsentanter rådfører sig med hinanden om sådanne former for udvikling inden for deres respektive organisationer, som må anses for at have konsekvenser for samarbejdet mellem de to parter.- De berørte programforvaltere kan fra sag til sag aftale, hvilken form for udveksling af oplysninger eller bistand inden for områder af fælles interesse, der er den mest hensigstmæssige (besøg, udarbejdelse af et dokument, arbejdsgruppe, finansiering af projekter).For at lette samarbejdet gennem finansiering af projekter fortsætter ILO og Kommissionen med at føre drøftelser med henblik på at fastlægge standardiserede finansielle og administrative regler for ILO's gennemførelse af Kommissionsfinansierede projekter.Når vi deler vores erfaringer og går ind i fælles overvejelser om nye måder at takle aktuelle sociale og arbejdsmarkedsmæssige spørgsmål på, og når vi, i det omfang det er hensigtsmæssigt, samler vores ekspertise, er der ingen tvivl om, at vi hver især endnu mere effektivt kan opfylde behovet for at fremme beskæftigelsesmulighederne og bevare og forbedre leve- og arbejdsvilkårene på verdensplan."Jeg er fuldt ud indforstået med indholdet af den pågældende skrivelse, idet jeg er af den overbevisning, at sådanne ordninger vil bidrage til at sikre, at det harmoniske samarbejde, vores institutioner hidtil har haft, videreføres og styrkes.Med venlig hilsen(...)