text: GRAFIK>Lars-Erik LUNDINPor el Organismo Internacional de Energía AtómicaFor Den Internationale AtomenergiorganisationFür die Internationale Atomenergie-OrganisationÃéá ôïí ÄéåèíÞ Ïñãáíéóìü ÁôïìéêÞò ÅíÝñãåéáòFor the International Atomic Energy AgencyPour l'Agence internationale de l'énergie atomiquePer l'Agenzia internazionale dell'energia atomicaVoor de Internationale Organisatie voor AtoomenergiePela Agência Internacional da Energia AtómicaKansainvälisen atomienergiajärjestön puolestaFör Internationella atomenergiorganet>REFERENCE TIL EN GRAFIK>Mohamed ELBARADEI(1*) Den 8. juni 1998 godkendte Rådet Kommissionens indgåelse på Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Fællesskabets) vegne af ikke blot denne tillægsprotokol til aftalen mellem Fællesskabets 13 kernevåbenfri medlemsstater, Fællesskabet og IAEA (offentliggjort i EFT L 51, bind 21, af 22. februar 1978 og som IAEA-dokument INFCIRC/193 af 14. september 1973), men også af tillægsprotokollerne til aftalerne mellem Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, Fællesskabet og IAEA (offentliggjort som IAEA-dokument INFCIRC/263 af oktober 1978) og mellem Frankrig, Fællesskabet og IAEA (offentliggjort som IAEA-dokument i INFCIRC/290 af december 1981). Alle tre tillægsprotokoller blev underskrevet af de pågældende parter i Wien den 22. september 1998. Teksten til de enkelte tillægsprotokoller kan findes på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/en/comm/dg17/nuclear/nuchome.htmBILAG I Liste over aktiviteter, der er omhandlet i artikel 2, litra a., punkt iv), i protokollen i) Fremstilling af rotorrør til centrifuger eller samling af gascentrifuger.Ved rotorrør til centrifuger forstås tyndvæggede cylindre som beskrevet i punkt 5.1.1(b) i bilag II.Ved gascentrifuger forstås centrifuger som beskrevet i den indledende bemærkning til punkt 5.1 i bilag II.ii) Fremstilling af diffusionsbarriererVed diffusionsbarrierer forstås tynde porøse filtre som beskrevet i punkt 5.3.1(a) i bilag II.iii) Fremstilling eller samling af laserbaserede systemerVed laserbaserede systemer forstås systemer, hvori indgår genstande som er beskrevet i punkt 5.7 i bilag II.iv) Fremstilling eller samling af elektromagnetiske isotopseparatorerVed elektromagnetiske isotopseparatorer forstås genstande, som er omhandlet i punkt 5.9.1 i bilag II og indeholder ionkilder som beskrevet i punkt 5.9.1(a) i bilag II.v) Fremstilling eller samling af kolonner eller ekstraktionsudstyrVed kolonner eller ekstraktionsudstyr forstås genstande, som er beskrevet i punkt 5.6.1, 5.6.2, 5.6.3, 5.6.5, 5.6.6, 5.6.7 og 5.6.8 i bilag II.vi) Fremstilling af dyser til aerodynamisk separation eller vortexrørVed dyser til aerodynamisk separation eller vortexrør forstås separationsdyser eller vortexrør som beskrevet i henholdsvis punkt 5.5.1 og 5.5.2 i bilag II.vii) Fremstilling eller samling af systemer til generering af uranplasmaVed systemer til generering af uranplasma forstås systemer til generering af uranplasma som beskrevet i punkt 5.8.3 i bilag II.viii) Fremstilling af zirkoniumrørVed zirkoniumrør forstås rør som beskrevet i punkt 1.6 i bilag II.ix) Fremstilling eller forbedring af tungt vand eller deuteriumVed tungt vand eller deuterium forstås deuterium, tungt vand (deuteriumoxid) og alle andre deuteriumforbindelser, hvor forholdet mellem antallet af deuterium- og hydrogenatomer er større end 1:5 000.x) Fremstilling af grafit af nuklear kvalitetVed grafit af nuklear kvalitet forstås grafit af en renhed bedre end 5 ppm borækvivalenter og med densitet over 1,50 g/cm3.xi) Fremstilling af flasker til bestrålet brændselVed flaske til bestrålet brændsel forstås en beholder til transport og/eller opbevaring af bestrålet brændsel, som yder kemisk, termisk og strålingsmæssig beskyttelse og bortleder henfaldsvarme under håndtering, transport og opbevaring.xii) Fremstilling af reaktorkontrolstængerVed reaktorkontrolstænger forstås stænger som beskrevet i punkt 1.4 i bilag II.xiii) Fremstilling af kritikalitetssikre tanke og beholdereVed kritikalitetssikre


text: tanke og beholdere forstås genstande, som er beskrevet i punkt 3.2 og 3.4 i bilag II.xiv) Fremstilling af maskiner til sønderdeling af bestrålede brændselselementerVed maskiner til sønderdeling af bestrålede brændselselementer forstås udstyr som beskrevet i punkt 3.1 i bilag II.xv) Opførelse af hot cellsVed hot cells forstås en celle eller indbyrdes forbundne celler med et samlet volumen på mindst 6 m3 med en afskærming svarende til mindst 0,5 m beton med en massefylde på mindst 3,2 g/cm3, komplet med udstyr til fjernhåndtering.BILAG II Liste over specificeret udstyr og ikke-nukleart materiale, som skal anmeldes ved eksport og import i medfør af artikel 2, litra a), punkt ix) 1. REAKTORER OG UDSTYR DERTIL 1.1. Komplette atomreaktorer Atomreaktorer, der er i stand til at fungere ved en fortsat, styret, selvvedligeholdene kædereaktion, bortset fra nulenergireaktorer, der defineres som reaktorer med en konstruktivt bestemt maksimal plutoniumproduktion på højst 100 g pr. år.Forklarende bemærkningEn »atomreaktor« består grundlæggende af de dele, der befinder sig i eller er direkte forbundet med reaktortanken, det udstyr, der tjener til regulering af effektniveauet i kernen, og de komponenter, der normalt indeholder, kommer i direkte berøring med eller regulerer reaktorkernens primære kølemiddel.Det er ikke hensigten at undtage reaktorer, der med rimelighed kan modificeres, så de kan producere væsentligt mere end 100 g plutonium pr. år. Reaktorer, der er konstrueret til vedvarende drift ved betydelig effekt, anses ikke for at være »nulenergireaktorer«, uanset deres mulige plutoniumproduktion.1.2. Reaktortrykbeholdere Metalbeholdere som komplette enheder eller større værkstedsfremstillede dele hertil, som er specielt konstrueret eller forberedt til at indeholde kernen til en atomreaktor som defineret i punkt 1.1, og som er i stand til at modstå det primære kølemiddels arbejdstryk.Forklarende bemærkningTopdæksel til reaktortrykbeholder anses som større værkstedsfremstillet del til trykbeholder og er således omfattet af punkt 1.2.Reaktorens indre (f. eks. søjler og plader, der bærer kernen og andre dele i beholderen, styrerør for kontrolstænger, termiske skjolde, baffler, kernegitterplader og diffuserplader) leveres normalt af reaktorleverandøren. I nogle tilfælde indgår nogle af de indre bærende komponenter ved i fremstillingen af trykbeholderen. Disse dele er så afgørende for sikker og pålidelig reaktordrift (og dermed for reaktorleverandørens garanti og erstatningsansvar), at det ikke vil være almindelig praksis at få dem leveret adskilt fra hovedleverancen af reaktoren selv. Selv om separat levering af sådanne enkeltstående specialkonstruerede og -fremstillede kritiske store og dyre dele ikke nødvendigvis falder uden for det område, der skal holdes øje med, anses en sådan leveringsform for usandsynlig.1.3. Maskiner til indsætning og udtagning af reaktorbrændsel Udstyr, der er specielt konstrueret eller forberedt til indsætning af brændsel i en atomreaktor, jf. punkt 1.1, eller udtagning af det, som kan benyttes under belastning, eller som benytter en så teknisk avanceret positionering og opretning, at der kan foretages komplekse brændselsindsætningsprocedurer uden belastning, f. eks. i de tilfælde, hvor brændslet normalt ikke er direkte i synsfeltet eller der ikke er direkte adgang til det.1.4. Reaktorkontrolstænger Stænger specielt konstrueret eller forberedt til styring af reaktionshastigheden i en atomreaktor, jf. punkt 1.1.Forklarende bemærkningDette punkt omfatter, ud over den neutronabsorberende del, konstruktioner til understøtning og ophængning

type: contracts

jurisdiction: EU


text: af denne, hvis de leveres separat.1.5. Reaktortrykrør Rør, der er specielt konstrueret eller forberedt til at indeholde brændselselementer og det primære kølemiddel i en atomreaktor, jf. punkt 1.1, ved et arbejdstryk på over 5,1 Mpa (740 psi).1.6. Zirkoniumrør Zirkoniummetal og -legeringer i form af rør eller rørsamlinger og i en mængde på over 500 kg inden for en tolvmåneders periode, som er specielt konstrueret eller forberedt til brug i en atomreaktor, jf. punkt 1.1, og hvor vægtforholdet mellem hafnium og zirconium er mindre end 1:500.1.7. Pumper til primærkølemiddel Pumper, der er specielt konstrueret eller forberedt til cirkulation af det primære kølemiddel i atomreaktorer, jf. punkt 1.1.Forklarende bemærkningSpecielt konstruerede eller forberedte pumper kan omfatte avancerede forseglede og flerdobbelttætte pumper, som skal forhindre udlækning af primærkølemiddel, pumper med indkapslet drev og pumper med inertimassesystemer. Denne definition omfatter pumper, der er certificeret til NC-1 eller tilsvarende.2. IKKE-NUKLEARE MATERIALER TIL REAKTORER 2.1. Deuterium og tungt vand Deuiterium, tungt vand (deuteriumoxid) og andre deuteriumforbindelser, hvor forholdet mellem antallet af deuterium- og hydrogenatomer er større end 1:5 000 til brug i atomreaktorer, jf. punkt 1.1, i en mængde på over 200 kg deuteriumatomer til ét modtagerland inden for en tolvmåneders periode.2.2. Grafit af nuklear kvalitet Grafit af en renhed bedre end 5 ppm borækvivalenter og en massefylde over 1,50 g/cm3 til brug i atomreaktorer, jf. punkt 1.1, i en mængde på over 3 × 104 kg (30 ton) til ét modtagerland inden for en tolvmåneders periode.BemærkningMed henblik på anmeldelse afgør regeringen, om eksporteret grafit, der opfylder ovenstående specifikationer, er til brug i atomreaktorer.3. ANLÆG TIL OPARBEJDNING AF BESTRÅLEDE BRÆNDSELSEELEMENTER OG UDSTYR, DER ER SPECIELT KONSTRUERET ELLER FORBEREDT DERTIL Indledende bemærkningVed oparbejdning af bestrålet atombrændsel adskilles plutonium og uran fra stærkt radioaktive fissionsprodukter og andre transuraner. Adskillelsen kan foretages ved hjælp af forskellige teknikker. Gennem årene er Purex-processen dog blevet den mest udbredte og accepterede proces. Purex-processen består i opløsning af bestrålet brændsel i salpetersyre, hvorefter uran, plutonium og fissionsprodukter adskilles ved opløsningsmiddelekstraktion med en blanding af tributylphosphat i et organisk opløsningsmiddel.Alle Purex-anlæg har en række procesfunktioner til fælles, såsom sønderdeling af bestrålede brændselselementer, opløsning af brændsel, opløsningsmiddelekstraktion og opbevaring af procesvæsker. Der kan ligeledes findes udstyr til termisk denitrering af urannitrat, omdannelse af plutoniumnitrat til oxid eller metal og omdannelse af affaldsvæsker med fissionsprodukter til en form, der er egnet til langtidsdeponering. Den specifikke type og konfiguration at det udstyr, hvormed disse funktioner udføres, kan dog variere fra anlæg til anlæg, bl. a. afhængigt af, hvilken type bestrålet atombrændsel der skal oparbejdes og hvor meget, hvordan de genvundne materialer agtes bortskaffet, og hvilken sikkerheds- og vedligeholdsfilosofi der er lagt til grund ved udformningen af anlægget.Et »anlæg til oparbejdning af bestrålede brændselselementer« omfatter det udstyr og de komponenter, der normalt kommer i direkte berøring med og direkte regulerer processtrømmene af bestrålet brændsel og af de vigtigste nukleare materialer og fissionsprodukter.Sådanne processer, herunder fuldstændige systemer til omdannelse af plutonium og fremstilling af metallisk plutonium, kan identificeres ved, hvilke foranstaltninger der træffes til imødegåelse af kritikalitet (f. eks. valg


text: af geometri), udsættelse for stråling (f. eks. afskærmning) og giftighed (f. eks. indeslutning).Blandt udstyr, der anses for at være omfattet af udtrykket »udstyr, der er specielt konstrueret eller forberedt« til oparbejdning af bestrålede brændselselementer, er følgende:3.1. Maskiner til sønderdeling af bestrålede brændselselementer Indledende bemærkningMed dette udstyr åbnes brændslets indkapsling, så det bestrålede nukleare materiale kan opløses. Specielt konstruerede metalsakse er mest almindelige, men der kan også benyttes avanceret udstyr såsom lasere.Fjernbetjent udstyr, der er specielt konstrueret eller forberedt til brug i et oparbejdningsanlæg som beskrevet ovenfor, til at skære, hugge eller snitte bestrålede brændselsaggregater, -bundter eller -stænger.3.2. Opløsningstanke Indledende bemærkningOpløsningstanke får normalt tilført sønderdelt bestrålet brændsel. I disse kritikalitetssikre beholdere opløses det bestrålede nukleare materiale i salpetersyre, og rester af indkapslingen fjernes fra processtrømmen.Kritikalitetssikre tanke (f. eks. tanke med lille diameter, ringformede eller flade tanke) specielt konstrueret eller forberedt til brug i et oparbejdningsanlæg som beskrevet ovenfor, som er beregnet til opløsning af bestrålet reaktorbrændsel, som er i stand til at modstå varme og stærkt korroderende væsker, og som kan lades og vedligeholdes ved fjernbetjening.3.3. Udstyr til opløsningsmiddelekstraktion Indledende bemærkningUdstyr til opløsningsmiddelekstraktion får normalt tilført opløsningen af bestrålet brændsel fra opløsningstankene og den organiske opløsning, som skal adskille uran, plutonium og fissionsprodukter. Udstyr til opløsningsmiddelekstraktion er normalt konstrueret til at opfylde strenge driftsparametre såsom lang driftstid uden vedligehold eller med let udskiftning, enkel betjening og regulering samt fleksibilitet over for varierende procesforhold.Specielt konstrueret eller forberedt udstyr til opløsningsmiddelekstraktion såsom pakkede eller pulserende kolonner, blande/afsætningsbeholdere og centrifugalkontaktorer til brug i anlæg til oparbejdning af bestrålet brændsel. Ekstraktionsudstyr skal være modstandsdygtigt over for salpetersyres ætsende virkning. Ekstraktionsudstyr fremstilles normalt af rustfrit stål med lavt kulstofindhold, titan, zirkonium og andre højkvalitetsmaterialer til at opfylde meget strenge krav (herunder specielle svejseteknikker, inspektion samt kvalitetssikrings- og kvalitetsstyringsteknikker).3.4. Opbevarings- eller lagertanke for kemikalier Indledende bemærkningFra opløsningsmiddelekstraktionen kommer der tre hovedstrømme af procesvæsker. Ved den videre behandling benyttes der i alle tre strømme opbevarings- eller lagertanke som følger:a) Den rene urannitratopløsning koncentreres ved inddampning og ledes til en denitreringsproces, hvor den opdannes til uranoxid. Dette oxid genanvendes i atombrændselskredsløbet.b) Opløsningen med stærkt radioaktive fissionsprodukter bliver normalt koncentreret ved inddampning og oplagret som væskekoncentrat. Dette koncentrat kan efterfølgende inddampes og omdannes til en form, der er egnet til deponering.c) Den rene plutoniumnitratopløsning koncentreres og oplagres inden overførsel til de efterfølgende procestrin. Opbevarings- og lagertanke til plutoniumopløsninger er især konstrueret til at imødegå kritikalitetsproblemer som følge af ændringer i produktstrømmens koncentration og form.Specielt konstruerede eller forberedte opbevarings- og lagertanke til brug i anlæg til oparbejdning af bestrålet brændsel. Sådanne opbevarings- og lagertanke skal være modstandsdygtige over for salpetersyres ætsende virkning. De fremstilles normalt af sådanne materialer som rustfrit stål med lavt kulstofindhold, titan, zirkonium og andre højkvalitetsmaterialer. Opbevarings- og lagertanke kan være konstrueret til fjernbetjening og -vedligehold og have en af følgende egenskaber til imødegåelse af kritikalitet:1. Vægge eller interne strukturer med en borækvivalent på mindst 2 %.2. Maksimal diameter på 175 mm (7 tommer) for cylindriske tanke.3. Maksimal bredde på 75 mm (3 tommer) for flade eller ringformede


text: tanke.3.5. System til omdannelse af plutoniumnitrat til -oxid Indledende bemærkningI de fleste oparbejdningsanlæg består denne afsluttende proces i omdannelse af plutoniumnitratopløsningen til plutoniumdioxid. Hovedfunktionerne i processen er følgende: opbevaring og regulering af fødestrøm, udfældning og adskillelse af væske og fast stof, kalcinering, produkthåndtering, ventilering, affaldsforvaltning og processtyring.Komplette systemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til omdannelse af plutoniumnitrat til plutoniumoxid, og som især er tilpasset til at imødegå kritikalitet og stråling og minimere forgiftningsfaren.3.6. System til fremstilling af metallisk plutonium ud fra plutoniumoxid Indledende bemærkningDenne proces, der kan være tilknyttet til et oparbejdningsanlæg, består i fluorering af plutoniumdioxid, normalt med stærkt ætsende hydrogenfluorid, til plutoniumfluorid, som derefter reduceres med meget rent metallisk calcium, så der dannes metallisk plutonium og calciumfluoridslagge. Hovedfunktionerne i processen er følgende: fluorering (f. eks. i udstyr, der er fremstillet af eller beklædt med ædelmetal), reduktion med metal (f. eks. i keramiske digler), slaggegenvinding, produkthåndtering, ventilation, affaldsforvaltning og processtyring.Komplette systemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af metallisk plutionium, og som især er tilpasset til at imødegå kritikalitet og stråling og minimere forgiftningsfaren.4. ANLÆG TIL PRODUKTION AF BRÆNDSELSELEMENTER Et »anlæg til produktion af brændselselementer« omfatter udstyr, som:a) normalt kommer i direkte berøring med eller direkte behandler eller styrer produktstrømmen af nukleare materialer, ellerb) indelukker det nukleare materiale i dets indkapsling.5. ANLÆG TIL SEPARATION AF URANISOTOPER OG ANDET UDSTYR END ANALYSEINSTRUMENTER, SOM ER SPECIELT KONSTRUERET ELLER FORBEREDT DERTIL Blandt udstyr, der anses for at være omfattet af udtrykket »andet udstyr end analyseinstrumenter, som er specielt konstrueret eller forberedt« til separation af uranisotoper, er følgende:5.1. Gascentrifuger samt samlinger og komponenter, der er specielt konstrueret eller forberedt til brug i gascentrifuger Indledende bemærkningEn gascentrifuge består normalt af en tyndvægget cylinder med en diameter mellem 75 mm (3 tommer) og 400 mm (16 tommer), der er anbragt i vakuum og roterer med periferihastighed (ca. 300 m/s og derover) omkring sin lodrette længdeakse. For at opnå denne høje hastighed skal materialerne til de roterende komponenter have et højt styrke/densitetsforhold, og rotorenheden - og dermed også dens enkeltkomponenter - skal fremstilles til meget snævre tolerancer, så der bliver mindst mulig ubalance. Det, der adskiller en centrifuge til uranberigning fra andre centrifuger, er, at der i rotorkammeret er en roterende skiveformet baffel og et fastsiddende rørarrangement for tilførsel og udtagning af UF6-gassen, som har mindst tre adskilte kanaler, hvoraf de to er forbundet med udtagningsrør, der er rettet fra rotoraksen ud mod rotorkammerets periferi. I vakuumkammeret er der tillige en række kritiske fastsiddende komponenter, som til trods for deres specielle konstruktion hverken er vanskelige at fremstille eller er fremstillet af særlige materialer. Til et centrifugeanlæg kræves der imidlertid et stort antal af sådanne komponenter, således at styktallet kan give et tydeligt fingerpeg om den endelige anvendelse.5.1.1. Roterende komponenter a) Komplette rotorenhederTyndvæggede cylindre eller flere indbyrdes forbundne tyndvæggede cylindre fremstillet at et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den forklarende bemærkning til dette punkt. Hvis cylindrene er indbyrdes forbundne, er det med fleksible bælge eller ringe som


text: beskrevet i punkt 5.1.1.c. I rotoren er der monteret en indvendig baffel og endekapsler som beskrevet i punkt 5.1.1.d og 5.1.1.e, hvis de er komplette. Den komplette enhed kan dog leveres delvis samlet.b) RotorrørSpecielt konstruerede eller forberedte tyndvæggede cylindre med en tykkelse på 12 mm (0,5 tommer) eller mindre, en diameter mellem 75 mm (3 tommer) og 400 mm (16 tommer) og fremstillet af et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den forklarende bemærkning til dette punkt.c) Ringe eller bælgeKomponenter, der er specielt konstrueret eller forberedt til at give lokal understøtning for rotorrøret eller forbinde flere rotorrør indbyrdes. En bælg er en kort spiralviklet cylinder med en vægtykkelse på 3 mm (0,12 tommer) eller derunder, en diameter mellem 75 mm (3 tommer) og 400 mm (16 tommer), som er fremstillet af et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den forklarende bemærkning til dette punkt.d) BaflerSkiveformede komponenter med en diameter mellem 75 mm (3 tommer) og 400 mm (16 tommer), som er specielt konstrueret eller forberedt til montering inden i centrifugerotorrøret som adskillelse mellem udtagskammeret og hovedseparationskammeret, i visse tilfælde også med henblik på at bidrage til UF6-cirkulationen i rotorrørets hovedseparationskammer, som er fremstillet at et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den forklarende bemærkning til dette punkt.e) Top- og bundkapslerSkiveformede komponenter med en diameter mellem 75 mm (3 tommer) og 400 mm (16 tommer), som er specielt konstrueret eller forberedt til at passe til rotorrørets ender og dermed holde UF6'en inde i rotorrøret, i visse tilfælde også med henblik på at understøtte, fastholde eller indeholde en del af det øverste leje som integreret element (topkapsel) eller bære motorens roterende dele og det nederste leje (bundkapsel), og som er fremstillet af et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den forklarende bemærkning til dette punkt.Forklarende bemærkningTil roterende komponenter til centrifuger anvendes følgende materialer:a) martensitisk ældnende ståltyper med maksimal trækstyrke på mindst 2,05 × 109 N/m2 (300 000 psi)b) aluminiumlegeringer med en maksimal trækstyrke på mindst 0,46 × 109 N/m2 (67 000 psi)c) trådmaterialer, der er egnede til brug i kompositkonstruktioner med specifikt modul på mindst 12,3 × 106 m og en specifik maksimal trækstyrke på mindst 0,3 × 106 m (ved specifikt modul forstås Youngs modul i N/m2 divideret med vægtfylden i N/m3; ved specifik maksimal trækstyrke forstås den maksimale trækstyrke i N/m2 divideret med vægtfylden i N/m3).5.1.2. Statiske komponenter a) Magnetisk ophængte lejerSpecielt konstruerede eller forberedte lejeenheder bestående af en ringmagnet ophængt i et hus indeholdende et dæmpende medie. Huset er fremstillet af et UF6-bestandigt materiale (se den forklarende bemærkning til punkt 5.2). Magneten er koblet til et polstykke eller en anden magnet, der er monteret på rotorens øverste lejekapsel, jf. beskrivelsen i punkt 5.1.1.e. Magneten kan være ringformet med et forhold mellem ydre og indre diameter på højst 1,6:1. Magneten kan være af en form, der har en begyndelsespermeabilitet på mindst 0,15 H/m (120 000 i


text: cgs-enheder) eller en remanens på mindst 98,5 % eller et energiprodukt på mindst 80 kJ/m3 (107 gauss-ørsted). Ud over de sædvanlige materialeegenskaber er det et krav, at den magnetiske akses afvigelse fra de geometriske akser er meget lille (tolerance mindre end 0,1 mm eller 0,004 tomme), eller at det magnetiske materiale er særlig homogent.b) Lejer/dæmpereSpecielt konstruerede eller forberedte lejer bestående af en tap/skål-enhed, der er monteret på en dæmper. Tappen er normalt en aksel af hærdet stål med en halvkugle i den ene ende og en anordning til fastgørelse på bundkapslen, jf. beskrivelsen i punkt 5.1.1.e, i den anden ende. Skålen er pilleformet og har en halvkugleformet fordybning på den ene side. Disse komponenter leveres ofte adskilt fra dæmperen.c) MolekylarpumperSpecielt konstruerede eller forberedte cylindre med indvendige fræsede eller ekstruderede skruegange og indvendige fræsede lysninger. Typiske dimensioner er indvendig diameter fra 75 mm (3 tommer) til 400 mm (16 tommer), vægtykkelse mindst 10 mm (0,4 tommer) og længde mindst lige så stor som diameteren. Skruegangene har typisk rektangulært tværsnit og en dybde på mindst 2 mm (0,08 tommer).d) MotorstatorerSpecielt konstruerede eller forberedte ringformede statorer til flerfasede AC hysterese-(reluktans) motorer til synkrondrift i vakuum i frekvensområdet 600 til 2 000 Hz og et effektområde fra 50 til 1 000 VA. Statorerne består af flerfaseviklinger på en lamineret lavtabsjernkerne bestående af tynde lag med en tykkelse på typisk højst 2,0 mm (0,08 tommer).e) Centrifugehuse/indkapslingerSpecielt konstruerede eller forberedte komponenter, hvori der skal anbringes rotorenheder til gascentrifuger. Et hus består af en stiv cylinder med en vægtykkelse på højst 30 mm (1,2 tommer) og præcisionsforarbejdede ender til anbringelse af lejer og med en eller flere monteringsflanger. De forarbejdede ender er indbyrdes parallelle og vinkelrette på cylinderens længdeakse inden for 0,05 ° eller bedre. Husene kan også have en honeycomb-konfiguration, hvori der kan anbringes flere rotorrør. Husene er fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.f) GasudtagningsrørSpecielt konstruerede eller forberedte rør med en indvendig diameter på op til 12 mm (0,5 tommer) til udtagning af UF6-gas fra centrifugerotoren efter pitotrørsprincippet (dvs. med en åbning, der vender mod gassens strømningsretning i rotorrøret, f. eks. ved, at enden af et radialt rør er bøjet), som kan forbindes med det centrale gasudtagningssystem. Rørene er fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.5.2. Specielt konstruerede eller forberedte hjælpesystemer, udstyr og komponenter til gascentrifugeberigningsanlæg Indledende bemærkningHjælpesystemer, udstyr og komponenter til gascentrifugeberigningsanlæg omfatter systemer til tilførsel af UF6 til centrifugerne, til indbyrdes forbindelse af de enkelte centrifuger til en kaskade, således at berigningen gradvis stiger, og til udtagning af det ønskede UF6-produkt og restprodukterne fra centrifugerne samt udstyr til drift af centrifugerne og styring af anlægget.Normalt bringes UF6 fra fast form til gasform i opvarmede autoklaver, hvorefter gassen fordeles til centrifugerne via et kaskaderørsystem. Produkt- og reststrømme af UF6-gas fra centrifugerne ledes ligeledes via et kaskaderørsystem til kuldefælder (driftstemperatur ca. 203 K (- 70 °C)), hvor de kondenseres inden videre overførsel til passende transport- eller lagerbeholdere. Da berigningsanlæg består af flere tusind centrifuger anbragt i kaskader, er der mange kilometer rørsystem med tusinder af


text: svejsninger og en betydelig repetitionsgrad i udformningen. Udstyr, komponenter og rørsystemer er fremstillet til at opfylde meget høje krav til vakuum og renhed.5.2.1. Fødesystemer samt produkt- og restudtagningssystemer Specielt konstruerede eller forberedte processystemer, bl. a. følgende:- Fødeautoklaver (eller -stationer) for tilførsel af UF6 til centrifugekaskaderne ved op til 100 kPA (15 psi) i en mængde på 1 kg/h eller derover.- Desublimatorer (kuldefælder) for fjernelse af UF6 fra kaskaderne ved et tryk på op til 3 kPA (0,5 psi). Desublimatorerne kan nedkøles til 203 K (- 70 °C) og opvarmes til 343 K (70 °C).- Produkt- og reststationer til overførsel af UF6 til beholdere.Sådanne anlæg, udstyr og rørsystemer er udelukkende fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale (se den forklarende bemærkning til dette punkt) og er fremstillet til at opfylde meget høje krav til vakuum og renhed.5.2.2. Samlerørsystemer Specielt konstruerede eller forberedte rørsystemer og samlesystemer til håndtering af UF6 i de enkelte centrifugekaskader. Rørsystemet er normalt af tredobbelt type, hvor hver centrifuge er forbundet med hvert samlerør. Der er således en høj repetitionsgrad i udformningen. Systemerne er udelukkende fremstillet af UF6-bestandigt materiale (se den forklarende bemærkning til dette punkt) og er fremstillet til at opfylde meget høje krav til vakuum og renhed.5.2.3. UF6-massespektrometre/ionkilder Specielt konstruerede eller forberedte magnetiske eller quadrupolmassespektrometre, der er i stand til direkte at tage prøver af føde-, produkt- eller reststrømme af UF6-gas, og som har alle følgende egenskaber:1. En opløsningsevne på 1 for atommasser over 320.2. Ionkilder, der er fremstillet af eller foret med nichrom eller monel, eller er forniklet.3. Ioniseringskilder med elektronbeskydning.4. Kollektorsystem egnet til isotopanalyse.5.2.4. Frekvensformere Frekvensformere (konvertere eller invertere) specielt konstrueret eller forberedt til at føde motorstatorer, jf. beskrivelsen i punkt 5.1.2.d, samt dele, komponenter og delsamlinger dertil, med alle følgende egenskaber:1. Flerfaseudgang ved 600 Hz til 2 000 Hz.2. Høj stabilitet (frekvensstyring bedre end 0,1 %).3. Lav harmonisk forvrængning (mindre end 2 %), og4. Virkningsgrad højere end 80 %.Forklarende bemærkningOvennævnte genstande kommer enten i direkte berøring med UF6-procesgassen, eller de styrer direkte centrifugerne og gassens passage fra centrifuge til centrifuge og fra kaskade til kaskade.UF6-bestandigt materiale omfatter rustfrit stål, aluminium, aluminiumlegeringer, nikkel og legeringer indeholdende mindst 60 % nikkel.5.3. Udstyr og komponenter, der er specielt konstrueret eller forberedt til brug ved berigning ved gasdiffusion Indledende bemærkningVed uranisotopseparation ved gasdiffusionsmetoden er de vigtigste teknologiske enheder en speciel porøs gasdiffusionsbarriere, en varmeveksler til afkøling af gassen (som opvarmes ved kompressionen), afspærrings- og reguleringsventiler og rørledninger. Eftersom der i gasdiffusionsprocessen benyttes uranhexafluorid (UF6), må alle udstyrs-, rørlednings- og instrumentoverflader (som kommer i berøring med gassen) være fremstillet af materialer, der er stabile i kontakt med UF6. Et gasdiffusionsanlæg kræver mange sådanne enheder, så styktallet kan give et tydeligt fingerpeg om den endelige anvendelse.5.3.1. Gasdiffusionsbarrierer a) specielt konstruerede eller forberedte tynde porøse filtre med porestørrelse 100 1 000 Å (ångstrøm), tykkelse højst 5 mm (0,2 tomme) og - for rørformede emner - diameter højst 25 mm (1 tomme), fremstillet af metalliske, polymere eller keramiske materialer, der er UF6-bestandige, ogb) specielt forberedte blandinger eller pulvere til fremstilling af


text: sådanne filtre. Sådanne blandinger og pulvre omfatter nikkel og legeringer med 60 % nikkel eller derover, aluminiumoxid og UF6-bestandige fuldt fluorerede kulbrintepolymerer, med en renhed på mindst 99,9 %, en kornstørrelse på mindre end 10 mikrometer og en meget ensartet kornstørrelse, som er specielt forberedt til fremstilling af gasdiffusionsbarrierer.5.3.2. Diffusionshuse Specielt konstruerede eller forberedte hermetisk forseglede cylindriske beholdere med diameter større end 300 mm (12 tommer) og længde over 900 mm (35 tommer) og rektangulære beholdere af tilsvarende dimensioner, som har én fødetilslutning og to afgangstilslutninger, der alle har en diameter større end 50 mm (2 tommer), som kan rumme gasdiffusionsbarrieren, og som er fremstillet af eller foret med UF6-bestandigt materiale og konstrueret til vandret eller lodret montering.5.3.3. Kompressorer og blæsere Specielt konstruerede eller forberedte fortrængnings-, centrifugal- og aksialkompressorer og -blæsere med en sugekapacitet på mindst 1 m3 UF6 pr. minut og et afgangstryk på op til flere hundrede kPA (100 psi), som er konstrueret til længere tids drift i UF6-miljø, med eller uden el-motor af passende størrelse, samt særskilte enheder af sådanne kompressorer og blæsere. Sådanne kompressorer og blæsere har et trykforhold mellem 2:1 og 6:1 og er fremstillet af eller foret med UF6-bestandigt materiale.5.3.4. Akseltætninger Specielt konstruerede eller forberedte vakuumpakninger med tilslutninger for til- og fraførsel af tætningsmedium, til tætning af den aksel, der forbinder kompressorer- eller blæserrotoren med motoren, så der tætnes effektivt mod indlækning af luft i kompressorens eller blæserens indre kammer, der er fyldt med UF6. Sådanne tætninger er normalt konstrueret til en indlækning af buffergas på mindre end 1 000 cm3/min (60 kubiktommer/min).5.3.5. Varmevekslere til afkøling af UF6 Specielt konstruerede eller forberedte varmevekslere fremstillet af eller foret med UF6-bestandigt materiale (bortset fra rustfrit stål) eller kobber og en kombination af disse metaller, konstrueret til en lækbestemt trykændring på mindre end 10 Pa (0,0015 psi) pr. time ved en trykforskel på 100 kPA (15 psi).5.4. Specielt konstruerede eller forberedte hjælpesystemer, udstyr og komponenter til brug ved berigning ved gasdiffusion Indledende bemærkningHjælpesystemer, udstyr og komponenter til gasdiffusionsberigningsanlæg omfatter systemer til tilførsel af UF6 til gasdiffusionsenhederne, til indbyrdes forbindelse af de enkelte enheder til en kaskade, således at berigningen gradvis stiger, og til udtagning af det ønskede UF6-produkt og restprodukterne fra diffusionskaskaderne.På grund af diffusionskaskadernes inerti vil enhver driftsafbrydelse, især standsning, have alvorlige konsekvenser. Derfor er nøje og konstant opretholdelse af vakuum i alle teknologiske systemer, automatisk beskyttelse mod uheld og præcis automatisk regulering af gasstrømmen af stor betydning i gasdiffusionsanlæg. Disse overvejelser fører til, at det er nødvendigt at udstyre anlægget med mange specielle måle-, regulerings- og styresystemer.Normalt bringes UF6 fra fast form til gasform fra cylindre, der er anbragt i opvarmede autoklaver, hvorefter gassen ledes til indgangsåbningerne via et kaskaderørsystem. Produkt- og reststrømme af UF6-gas fra afgangsåbningerne ledes ligeledes via et kaskaderørsystem enten til kuldefælder eller til komprimeringsstationer, hvor UF6-gassen kondenseres inden videre overførsel til passende transport- eller lagerbeholdere. Da gasdiffusionsberigningsanlæg består af mange gasdiffusionsenheder anbragt i kaskader, er der mange kilometer rørsystem med tusinder af svejsninger og en betydelig repetitionsgrad i udformningen. Udstyr, komponenter


text: og rørsystemer er fremstillet til at opfylde meget høje krav til vakuum og renhed.5.4.1. Fødesystemer samt produkt- og restudtagningssystemer Specielt konstruerede eller forberedte processystemer, der kan arbejde ved tryk på 300 kPa (45 psi) og derunder, bl. a. følgende:- Fødeautoklaver (eller -systemer) for tilførsel af UF6 til gasdiffusionskaskaderne- Desublimatorer (kuldefælder) for fjernelse af UF6 fra diffusionskaskaderne- Kondensationsstationer, hvor UF6-gas fra kaskaderne komprimeres og afkøles til flydende UF6- Produkt- og reststationer til overførsel af Uf6 til beholdere.5.4.2. Samlerørsystemer Specielt konstruerede eller forberedte rørsystemer og samlesystemer til håndtering af UF6 i de enkelte gasdiffusionskaskader. Rørsystemet er normalt af dobbelt type, hvor hver celle er forbundet med hvert samlerør.5.4.3. Vakuumsystemer a) Specielt konstruerede eller forberedte store vakuumgrenrør, vakuumrørsamlekasser og vakuumpumper med en sugekapacitet på 5 m3/min (175 ft3/min) eller derover.b) Vakuumpumper, der er specielt konstrueret til brug i UF6-fyldt atmosfære og fremstillet af eller foret med aluminium, nikkel eller legeringer indeholdende mindst 60 % nikkel. Pumperne kan være rotationspumper eller fortrængningspumper, kan have fluorcarbontætninger og kan indeholde specielle arbejdsvæsker.5.4.4. Specielle afspærrings- og reguleringsventiler Specielt konstruerede eller forberedte manuelle eller automatiske afspærrings- og reguleringsbælgventiler fremstillet af UF6-bestandigt materiale med en diameter på 40 1 500 mm (1,5 59 tommer) til installation i hoved- og hjælpesystemer i gasdiffusionsberigningsanlæg.5.4.5. UF6-massespektrometre/ionkilder Specielt konstruerede eller forberedte magnetiske eller quadrupolmassespektrometre, der er i stand til direkte at tage prøver af føde-, produkt- eller reststrømme af UF6-gas, og som har alle følgende egenskaber:1. En opløsningsevne på 1 for atommasser over 320.2. Ionkilder, der er fremstillet af eller foret med nichrom eller monel, eller er forniklet.3. Ioniseringskilder med elektronbeskydning.4. Kollektorsystem egnet til isotopanalyse.Forklarende bemærkningOvennævnte genstande kommer enten i direkte berøring med UF6-procesgassen, eller de styrer direkte strømmen i kaskaden. Alle overflader, der kommer i berøring med procesgassen, er udført udelukkende af UF6-bestandige materialer eller foret med sådanne. I de punkter, der vedrører gasdiffusion, omfatter UF6-bestandigt materiale rustfrit stål, aluminium, aluminiumlegeringer, aluminiumoxid, nikkel og legeringer indeholdende mindst 60 % nikkel samt UF6-bestandige fuldt fluorerede kulbrintepolymerer.5.5. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i anlæg til aerodynamisk berigning Indledende bemærkningI aerodynamiske berigningsprocesser komprimeres en blanding af gasformig UF6 og en let gas (hydrogen eller helium), som dernæst ledes gennem separationselementer, hvor isotopadskillelsen finder sted ved hjælp af store centrifugalkræfter, der genereres langs en krum væg. Det er lykkedes at udvikle to processer af denne type, separationsdyseprocessen og vortexrørsprocessen. For begge processers vedkommende består hovedkomponenterne i separationsfasen af cylinderformede beholdere med de specielle separationselementer (dyser eller vortexrør), gaskompressorer og varmevekslere, der skal fjerne varmen fra kompressionen. Et aerodynamikanlæg kræver mange sådanne trin, således at styktallet kan give et tydeligt fingerpeg om den endelige anvendelse. Da de aerodynamiske processer benytter UF6, skal alle overflader på udstyr, rør og instrumenter (som kommer i berøring med gassen), være fremstillet af UF6-bestandigt materiale.Forklarende bemærkningGenstande, der er nævnt i dette punkt, kommer enten i direkte berøring med UF6-procesgassen eller de styrer direkte strømmen i kaskaden. Alle overflader, der kommer i berøring med procesgassen, er udført udelukkende af UF6-bestandige materialer eller beskyttet med sådanne. I det punkt,


text: der vedrører genstande til aerodynamisk berigning, omfatter UF6-bestandigt materiale kobber, rustfrit stål, aluminium, aluminiumlegeringer, nikkel og legeringer indeholdende mindst 60 % nikkel samt UF6-bestandige fuldt fluorerede kulbrintepolymerer.5.5.1. Separationsdyser Specielt konstruerede eller forberedte separationsdyser og samlinger deraf. Separationsdyser består af spalteformede, kurvede, UF6-bestandige kanaler med en krumningsradius på mindre end 1 mm (typisk 0,1 0,05 mm) og med en æg, som separerer gas, der strømmer gennem dysen, i to strømme.5.5.2. Vortexrør Specielt konstruerede eller forberedte vortexrør og samlinger deraf. Vortexrør er cylindriske eller koniske rør, fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale, med en diameter på 0,5 4 cm og et længde/diameter-forhold på højst 20:1 og med en eller flere tangentielle indløbsåbninger. Rørene kan være påsat en dyselignende anordning i den ene eller begge ender.Forklarende bemærkningFødegassen ledes ind i vortexrøret i tangentiel retning i den ene ende, gennem hvirvellameller eller i mange tangentielle punkter rørets omkreds.5.5.3. Kompressorer og blæsere Specielt konstruerede eller forberedte fortrængnings-, centrifugal- og aksialkompressorer og -blæsere med en sugekapacitet på mindst 2 m3 UF6/bæregas(hydrogen/helium)blanding pr. minut, fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.Forklarende bemærkningSådanne kompressorer og blæsere har typisk et trykforhold mellem 1,2:1 og 6:1.5.5.4. Akseltætninger Specielt konstruerede eller forberedte akseltætninger med tilslutninger for til- og fraførsel af tætningsmedium, til tætning af den aksel, der forbinder kompressorer- eller blæserrotoren med motoren, så der tætnes effektivt mod udlækning af procesgas og indlækning af luft i kompressorens eller blæserens indre kammer, der er fyldt med UF6/bæregasblanding.5.5.5. Varmeveksler til gaskøling Specielt konstruerede eller forberedte varmevekslere fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.5.5.6. Huse til separationselementer Specielt konstruerede eller forberedte huse til vortexrør eller separationsdyser, fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.Forklarende bemærkningDisse huse kan bestå i cylinderformede beholdere med diameter over 300 mm og længde over 900 mm eller rektangulære beholdere af lignende dimensioner, og de kan være konstrueret til vandret eller lodret montering.5.5.7. Fødesystemer samt produkt- og restudtagningssystemer Specielt konstruerede eller forberedte processystemer og udstyr til berigningsanlæg, fremstillet af UF6-bestandigt materiale, bl.a. følgende:a) Fødeautoklaver, ovne eller systemer for tilførsel af UF6 til berigningsprocessenb) Desublimatorer (kuldefælder) for fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen med henblik på efterfølgende overførsel ved opvarmning.c) Kondensationsstationer, hvor UF6-gas fra berigningsprocessen komprimeres og omdannes til flydende eller fast UF6d) Produkt- og reststationer til overførsel af UF6 til beholdere.5.5.8. Samlerørsystemer Specielt konstruerede eller forberedte rørsystemer og samlesystemer til håndtering af UF6 i de enkelte aerodynamiske kaskader, fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale. Rørsystemet er normalt af dobbelt type, hvor hvert trin eller gruppe af trin er forbundet med hvert samlerør.5.5.9. Vakuumsystemer og -pumper a) Specielt konstruerede eller forberedte vakuumsystemer med en sugekapacitet på 5 m3/min (175 ft3/min) eller derover, bestående af vakuumgrenrør, vakuumrørsamlekasser og vakuumpumper og konstrueret til brug i UF6-fyldt atmosfære.b) Vakuumpumper, der er specielt konstrueret til brug i UF6-fyldt atmosfære og fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale. Pumperne kan have fluorcarbontætninger og indeholde specielle arbejdsvæsker.5.5.10. Specielle afspærrings- og reguleringsventiler Specielt konstruerede eller forberedte manuelle eller automatiske afspærrings- og reguleringsbælgventiler fremstillet af UF6-bestandigt materiale med en diameter på 40 1 500 mm til installation i hoved-


text: og hjælpesystemer i anlæg til aerodynamisk berigning.5.5.11. UF6-massespektrometre/ionkilder Specielt konstruerede eller forberedte magnetiske eller quadrupolmassespektrometre, der er i stand til direkte at tage prøver af føde-, produkt- eller reststrømme af UF6-gas, og som har alle følgende egenskaber:1. En opløsningsevne på 1 for atommasser over 320.2. Ionkilder, der er fremstillet af eller foret med nichrom eller monel, eller er forniklet.3. Ioniseringskilder med elektronbeskydning.4. Kollektorsystem egnet til isotopanalyse.5.5.12. Systemer til separation af UF6 og bæregas Specielt konstruerede eller forberedte processystemer til adskillelse af UF6 fra bæregas (hydrogen eller helium).Forklarende bemærkningDisse systemer er konstrueret til at bringe UF6-indholdet i bæregassen ned til højst 1 ppm, og kan omfatte følgende udstyr:a) Kryovarmevekslere og kryoseparatorer til drift ved temperaturer på - 120 °C eller derunder.b) Kryokøleenheder til drift ved temperaturer på - 120 °C eller derunder.c) Separationsdyser eller vortexrør til adskillelse af UF6 fra bæregas.d) UF6-kuldefælder til drift ved temperaturer på - 20 °C eller derunder.5.6. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i anlæg til berigning ved kemisk udveksling eller ionbytning Indledende bemærkningDen lille masseforskel mellem uranisotoperne forårsager små forskelle i kemiske reaktionsligevægte, hvilket kan udnyttes som grundlag for adskillelse af isotoperne. Det er lykkedes at udvikle to processer, kemisk udveksling mellem væskefaser og ionbytning mellem fast fase og væskefase.I processen med kemisk udveksling mellem to væskefaser er to ikke-blandbare væsker (en vandig og en organisk) i modstrømskontakt, så der fremkommer en kaskadevirkning svarende til flere tusind separationstrin. Vandfasen består af uranchlorid opløst i saltsyre, den organiske fase består af et ekstraktionsmiddel indeholdende uranchlorid i et organisk opløsningsmiddel. Som kontaktor i separationskaskaden kan benyttes væske-væske-ekstraktionskolonner (pulserende sibundskolonner) eller centrifugalkontaktorer. Der kræves i begge ender af separationskaskaden en kemisk omdannelse (oxidation og reduktion) af hensyn til behovet for tilbageføring af materiale i begge ender. Det er ved konstruktionen vigtigt at undgå, at processtrømmene kontamineres med bestemte metalioner. Derfor benyttes der kolonner og rør af plast eller beklædt med plast (bl. a. fluorcarbonpolymerer) og/eller glas.Ved ionbytning mellem fast fase og væskefase opnås berigningen ved adsorption/desorption af uran på en speciel, meget hurtigtvirkende ionbytterharpiks (adsorbent). Der ledes en saltsur opløsning af uran og andre kemiske stoffer gennem cylinderformede berigningskolonner, der er pakket med adsorptionsmiddel. For at få en kontinuerlig proces kræves der et tilbageløbssystem, som frigør uranet fra adsorptionsmidlet og fører det tilbage til væskestrømmen, så der kan opsamles et produkt og en rest. Det gøres ved hjælp af passende kemiske reduktions/oxidationsmidler, der regenereres fuldstændigt i separate eksterne kredsløb, og som delvis kan regenereres i selve isotopseparationskolonnerne. Den varme koncentrerede saltsyreopløsning i processen kræver, at udstyret er fremstillet af eller beskyttet af specielle korrosionsbestandige materialer.5.6.1. Væske-væske-ekstraktionskolonner (kemisk udveksling) Væske-væske-ekstraktionskolonner til modstrøm med mekanisk energitilførsel (f.eks. pulserende sibundskolonner, kolonner med frem- og tilbagegående bunde og kolonner med indvendige blandeturbiner), der er specielt konstrueret eller forberedt til uranberigning ved kemisk udveksling. Af hensyn til korrosionsbestandigheden over for koncentreret saltsyre er disse kolonner og deres fyldning fremstillet af eller beskyttet af egnede plastmaterialer (f.eks. fluorcarbonpolymerer) eller glas. Kolonnetrinnene er således konstrueret, at opholdstiden er kort (30 sekunder


text: eller derunder).5.6.2. Væske-væske-centrifugalkontaktorer (kemisk udveksling) Væske-væske-centrifugalkontaktorer, der er specielt konstrueret eller forberedt til uranberigning ved kemisk udveksling. Sådanne kontaktorer benytter rotation til dispersion af den organiske og den vandige fase og dernæst centrifugalkraften til at adskille faserne. Af hensyn til korrosionsbestandigheden over for koncentreret saltsyre er disse kontaktorer fremstillet af eller foret med egnede plastmaterialer (f.eks. fluorcarbonpolymerer) eller foret med glas. Centrifugalkontaktortrinnene er således konstrueret, at opholdstiden er kort (30 sekunder eller derunder).5.6.3. Systemer og udstyr til reduktion af uran (kemisk udveksling) a) Specielt konstruerede eller forberedte celler til elektrokemisk reduktion af uran fra en valens til en anden med henblik på uranberigning ved hjælp af kemisk udveksling. De cellematerialer, der kommer i berøring med procesopløsningerne, skal være korrosionsbestandige over for koncentreret saltsyre.Forklarende bemærkningCellens katoderum skal være således konstrueret, at tilbageoxidation af uran til et højere valenstrin undgås. For at holde uranet inde i katoderummet må cellen have en uigennemtrængelig membran fremstillet af et specielt kationbyttermateriale. Katoden består af en egnet fast leder såsom grafit.b) Specielt konstruerede eller forberedte systemer ved kaskadens produktende, som fjerner U4+ fra den organiske væskestrøm, justerer syrekoncentrationen og tilfører materiale til de elektrokemiske reduktionsceller.Forklarende bemærkningDisse systemer består af opløsningsmiddelekstraktionsudstyr til overførsel af U4+ fra den organiske væske til en vandig fase, inddampning og/eller andet udstyr til indstilling af væskens pH samt pumper og andre transportanordninger til tilførsel af materiale til de elektrokemiske reduktionsceller. Det er ved konstruktionen vigtigt at undgå, at den vandige strøm kontamineres med bestemte metalioner. Derfor består de dele af systemet, der er i berøring med processtrømmen, af udstyr, der er fremstillet af eller beskyttet af egnede materialer (f.eks. glas, fluorcarbonpolymerer, polyphenylsulfat, polyethersulfon eller harpiksimprægneret grafit).5.6.4. Systemer til fremstilling af fødeblandinger (kemisk udveksling) Specielt konstruerede eller forberedte systemer til fremstilling af meget rene uranchloridfødeopløsninger til anlæg til separation af uranisotoper ved kemisk udvekslingForklarende bemærkningSådanne systemer består i opløsning, rensning ved opløsningsmiddelekstraktion og/eller ionbytning og elektrolyseceller til reduktion af U6+ eller U4+ til U3+. De frembringer uranchloridopløsninger, der kun indeholder nogle få ppm metalurenheder som f.eks. chrom, jern, vanadium, molybden, og andre di- og polyvalente kationer. Som konstruktionsmaterialer for de anlægsdele, hvor der forarbejdes U3+ med høj renhed, benyttes glas, fluorcarbonpolymerer, polyphenylsulfat, polyethersulfon samt plastforet eller harpiksimprægneret grafit.5.6.5. Uranoxidationssystemer (kemisk udveksling) Specielt konstruerede eller forberedte systemer til oxidation af U3+ til U4+ med henblik på tilbageføring til uranisotopseparationskaskaden i processen for berigning ved kemisk udveksling.Forklarende bemærkningSystemerne kan bl.a. indeholde følgende udstyr:a) Udstyr til at bringe chlor og oxygen i kontakt med det vandige raffinat fra isotopseparationsudstyret og ekstrahere det dannede U4+ over i den rensede organiske væske, der returneres fra kaskadens produktende.b) Udstyr til at adskille vand fra chlorbrinte, således at vand og koncentreret saltsyre kan føres tilbage til processen på passende steder.5.6.6. Hurtigt-reagerende ionbytterharpikser/adsorbenter (ionbytning) Hurtigt-reagerende ionbytterharpikser (adsorbenter), der er specielt konstrueret eller forberedt til uranberigning ved ionbytning, herunder porøse makro-retikulerede harpikser og/eller hindeformede strukturer, i hvilke de aktive kemiske byttegrupper er begrænset til en belægning på overfladen af en inaktiv porøs bærerstruktur, og andre kompositstrukturer i en egnet form, herunder partikler


text: og fibre. Sådanne ionbyttere/adsorbenter har en diameter på 0,2 mm eller derunder, skal være modstandsdygtige mod koncentreret saltsyre, og være stærke nok til ikke at ødelægges i ionbytterkolonnen. Ionbytterne/adsorbenterne er konstrueret til at give en meget hurtig uranisotopudvekslingskinetik (en udvekslingshalveringstid på mindre end 10 sekunder) og arbejde i temperaturområdet 100 200 °C.5.6.7. Ionbytterkolonner (ionbytning) Cylindriske kolonner med en diameter på over 1 000 mm, som skal rumme og bære en kolonnefyldning af ionbytterharpiks/adsorbent, og som er specielt konstrueret eller forberedt til uranberigning ved ionbytning. Kolonnerne er fremstillet af eller beskyttet af materialer, der er modstandsdygtige mod koncentreret saltsyre (f.eks. titan eller fluorcarbonplast), og som kan arbejde i temperaturområdet 100 200 °C og ved et tryk på over 0,7 MPa (102 psia).5.6.8. Ionbyttertilbageløbssystemer a) Specielt konstruerede eller forberedte systemer til kemisk eller elektrokemisk reduktion, som regenerer de kemiske reduktionsmidler, der benyttes i uranberigningskaskaderne med ionbytning.b) Specielt konstruerede eller forberedte systemer til kemisk eller elektrokemisk oxidation, som regenerer de kemiske oxidationsmidler, der benyttes i uranberigningskaskaderne med ionbytning.Forklarende bemærkningIonbytterberigningsprocessen kan f.eks. benytte trivalent titan (Ti3+) som reducerende kation; i så fald vil reduktionssystemet regenerere Ti3+ ved at reducere Ti4+. Ionbytterberigningsprocessen kan f.eks. benytte trivalent jern (Fe3+) som oxiderende kation; i så fald vil oxidationssystemet regenerere Fe3+ ved at oxidere Fe2+.5.7. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i laserbaserede berigningsanlæg Indledende bemærkningDagens systemer til berigning ved hjælp af lasere kan opdeles i to kategorier, en hvor procesmediet er atomar urandamp, og en hvor procesmediet er damp af en uranforbindelse. Nogle almindelige betegnelser for sådanne processer er i første kategori atomic vapor laser isotope separation (AVLIS eller SILVA), og i anden kategori molecular laser isotope separation (MLIS eller MOLIS) og chemical reaction by isotope selective laser activation (CRISLA). Blandt systemer, udstyr og komponenter til laserberigningsanlæg er følgende:a) Anordninger til at tilføre dampe af uranmetal (til selektiv foto-ionisering) eller anordninger til at tilføre dampe af en uranforbindelse (til fotodissociering) eller kemisk aktivering).b) Anordninger til opsamling af beriget og udarmet uranmetal som »produkt« og »rest« i første kategori, og anordninger til opsamling af dissocierede eller reagerede forbindelser som »produkt« og uomsat materiale som »rest« i anden kategori.c) Proceslasersystemer til selektiv excitering af U-235.d) Udstyr til fremstilling af fødeblanding og til omdannelse af produktet. Spektroskopi af uranatomer og uranforbindelser er så kompleks, at den kan kræve brug af mange af de tilgængelige laserteknologier.Forklarende bemærkningMange af de genstande, der er nævnt i dette punkt, kommer enten i direkte berøring med dampformigt eller flydende uranmetal eller med procesgas, der består af UF6 eller en blanding af UF6 og andre gasser. Alle overflader, der kommer i berøring med uran eller UF6 er fremstillet eller beskyttet udelukkende af korrosionsbestandige materialer. I det punkt, der vedrører genstande til laserbaseret berigning, omfatter materiale, der er bestandigt over for korrosion med dampformigt eller flydende uranmetal eller uranlegeringer, yttriumoxidbelagt grafit og tantal; og materiale, der er bestandigt over for korrosion med UF6, omfatter kobber, rustfrit stål, aluminium, aluminiumlegeringer, nikkel og legeringer indeholdende mindst 60 % nikkel samt UF6-bestandige fuldt fluorerede kulbrintepolymerer.5.7.1. Uranfordampningssystemer


text: (AVLIS) Specielt konstruerede eller forberedte uranfordampningssystemer med højeffektbånd- eller skanning-elektronstrålekanoner med en afgiven effekt på målet på mere end 2,5 kW/cm.5.7.2. Systemer til håndtering af flydende uranmetal (AVLIS) Specielt konstruerede eller forberedte systemer til håndtering af flydende uranmetal eller uranlegeringer, bestående af digler og køleudstyr til diglerne.Forklarende bemærkningDiglerne og andre dele af dette system, der kommer i berøring med smeltet uran eller uranlegeringer, er fremstillet af eller beskyttet af et egnet korrosions- og varmebestandigt materiale. Blandt egnede materialer er tantal, yttriumoxid-belagt grafit, grafit belagt med oxider af andre sjældne jordarters metaller eller blandinger deraf.5.7.3. Samlesystemer til produkt og rest af uranmetal (AVLIS) Specielt konstruerede eller forberedte samlesystemer til produkt og rest af uranmetal i flydende eller fast form.Forklarende bemærkningKomponenterne til disse enheder er fremstillet af eller beskyttet af materialer, der er bestandige mod varme og korrosion fra dampformig og flydende uranmetal (f.eks. yttriumoxid-belagt grafit eller tantal), og kan bestå i rør, ventiler, fittings, afløbsrender, gennemføringer og varmevekslere samt kollektorplader til magnetiske, elektrostatiske og andre separationsmetoder.5.7.4. Huse til separatormoduler (AVLIS) Specielt konstruerede eller forberedte cylindriske eller rektangulære beholdere til anbringelse af uranmetalfordampningsenhed, elektronkanon og samlesystemer til produkt og rester.Forklarende bemærkningDisse huse har en række porte til bl.a. gennemføring af el- og vandforsyning, laserstrålevinduer, vakuumpumpetilslutninger og diagnose- og overvågningsinstrumenter. De kan åbnes og lukkes for udskiftning af deri anbragte komponenter.5.7.5. Supersoniske ekspansionsdyser (MLIS) Specielt konstruerede eller forberedte supersoniske ekspansionsdyser til nedkøling af blandinger af UF6- og bæregas til 150 K eller derunder, bestandige mod korrosion af UF6.5.7.6. Uranpentafluoridproduktkollektorer (MLIS) Specielt konstruerede eller forberedte produktkollektorer for fast uranpentafluorid (UF5) bestående af udskillere af filter-, afbøjnings- eller cyklontypen eller kombinationer heraf, bestandige mod korrosion af UF5/UF6.5.7.7. UF6-/bæregaskompressorer (MLIS) Specielt konstruerede eller forberedte kompressorer til blandinger af UF6-gas og bæregas, konstrueret til længere tids drift i UF6-miljø. De komponenter i kompressorerne, som kommer i berøring med procesgassen, er fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.5.7.8. Akseltætninger (MLIS) Specielt konstruerede eller forberedte akseltætninger med tilslutninger for til- og fraførsel af tætningsmedium, til tætning af den aksel, der forbinder kompressorrotoren med drivmotoren, så der tætnes effektivt mod udlækning af procesgas og indlækning af luft eller tætningsmedium i kompressorens indre kammer, der er fyldt med UF6/bæregasblanding.5.7.9. Fluoreringssystemer (MLIS) Specielt konstruerede eller forberedte systemer til fluorering af UF5 (fast) til UF6 (gas).Forklarende bemærkningDisse systemer er konstrueret til fluorering af det opsamlede UF5-pulver til UF6, som dernæst opsamles i produktholdere eller overføres som fødeblanding til MLIS-enheder til yderligere berigning. Ét princip går ud på at udføre fluoreringsreaktionen i isotopseparationssystemet ved direkte reaktion og genvinding fra »produkt«-samlesystemerne. Ved en anden metode fjernes/overføres UF5-pulveret fra »produkt«-samlesystemerne til en egnet reaktionsbeholder (f.eks. fluidbed-reaktor, skruereaktor eller flammetårn) til fluorering. I begge tilfælde benyttes der udstyr til opbevaring og overførsel af fluor (eller andre egnede fluoreringsmidler) og til opsamling og overførsel af UF6.5.7.10. UF6-massespektrometre/ionkilder (MLIS) Specielt konstruerede eller forberedte magnetiske eller quadrupolmassespektrometre, der er i stand til direkte at tage prøver af føde-, produkt- eller reststrømme af UF6-gas, og som har alle følgende egenskaber:1. En opløsningsevne på 1 for atommasser over 320.2. Ionkilder, der er


text: fremstillet af eller foret med nichrom eller monel, eller er forniklet.3. Ioniseringskilder med elektronbeskydning.4. Kollektorsystem egnet til isotopanalyse.5.7.11. Fødesystemer samt produkt- og restudtagningssystemer (MLIS) Specielt konstruerede eller forberedte processystemer og udstyr til berigningsanlæg, fremstillet af UF6-bestandigt materiale, bl.a. følgende:a) Fødeautoklaver, ovne eller systemer for tilførsel af UF6 til berigningsprocessenb) Desublimatorer (kuldefælder) for fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen med henblik på efterfølgende overførsel ved opvarmning.c) Kondensationsstationer, hvor UF6-gas fra berigningsprocessen komprimeres og omdannes til flydende eller fast UF6.d) Produkt- og reststationer til overførsel af UF6 til beholdere.5.7.12. Systemer til separation af UF6 og bæregas Specielt konstruerede eller forberedte processystemer til adskillelse af UF6 fra bæregas. Bæregassen kan være nitrogen, argon og andre gasser.Forklarende bemærkningDisse systemer kan omfatte følgende udstyr:a) Kryovarmevekslere og kryoseparatorer til drift ved temperaturer på - 120 °C eller derunder.b) Kryokøleenheder til drift ved temperaturer på - 120 °C eller derunder.c) UF6-kuldefælder til drift ved temperaturer på - 20 °C eller derunder.5.7.13. Lasersystemer (AVLIS, MLIS og CRISLA) Lasere eller lasersystemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til separation af uranisotoperForklarende bemærkningLasersystemet til AVLIS-processen består normalt af to lasere, en kobberdamplaser og en farvestoflaser. Lasersystemet til MLIS består normalt af en CO2-laser eller en excimer-laser og en multipass optisk celle med roterende spejle ved begge ender. Lasere og lasersystemer til begge processer kræver en frekvensspektrumstabilisator ved drift i længere tidsrum.5.8. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i anlæg til berigning ved plasmaseparation Indledende bemærkningVed plasmaseparationsprocessen passerer et plasma af uranioner gennem et elektrisk felt, der er afstemt efter U-235's resonansfrekvens, således at først og fremmest disse atomer absorberer energi, hvorved diameteren af deres skrueformede bane forøges. Ioner, der følger en bane med stor diameter, opfanges og giver et produkt, der er beriget med U-235. Plasmaet, der produceres ved ionisering af urandamp, befinder sig i et vakuumkammer med et kraftigt magnetfelt fra en superledende magnet. Processens vigtigste teknologisystemer er bl.a. systemet til generering af uranplasma, separatormodulet med superledende magnet og metaludtagningssystemet for »produkt« og »rest«.5.8.1. Mikrobølgegeneratorer og -antenner Specielt konstruerede eller forberedte mikrobølgegeneratorer og -antenner til fremstilling eller accelering af ioner, med følgende egenskaber: En frekvens på over 30 GHz og en gennemsnitlig udgangseffekt til ionproduktion på mere end 50 kW.5.8.2. Ion-exciteringsspoler Specielt konstruerede eller forberedte højfrekvens ion-exciteringsspoler for frekvenser på mere end 100 kHz, i stand til drift med en gennemsnitseffekt på mere end 40 kW.5.8.3. Systemer til generering af uranplasma Specielt konstruerede eller forberedte systemer til generering af uranplasma, som kan omfatte højeffektbånd- eller skanning-elektronstrålekanoner med en afgiven effekt på målet på mere end 2,5 kW/cm.5.8.4. Systemer til håndtering af flydende uranmetal Specielt konstruerede eller forberedte systemer til håndtering af flydende metal til brug i forbindelse med smeltet uran eller uranlegeringer, bestående af digler og køleudstyr til diglerne.Forklarende bemærkningDiglerne og andre dele af dette system, der kommer i berøring med smeltet uran eller uranlegeringer, er fremstillet af eller beskyttet af et egnet korrosions- og varmebestandigt materiale. Blandt egnede materialer er tantal, yttriumoxid-belagt grafit, grafit belagt med oxider af andre sjældne jordarters metaller eller blandinger deraf.5.8.5.


text: Samlesystemer til »produkt« og »rest« af uranmetal Specielt konstruerede eller forberedte samlesystemer til produkt og rest af uranmetal i fast form. Sådanne samlesystemer er fremstillet af eller beskyttet af materialer, der er bestandige mod varme og korrosion fra dampformigt uranmetal, såsom yttriumoxid-belagt grafit eller tantal.5.8.6. Huse til separatormoduler Cylindriske beholdere, der er specielt konstrueret eller forberedt til brug i anlæg til berigning ved plasmaseparation til anbringelse af uranplasmakilden, højfrekvensspolen og samlesystemer til produkt og rester.Forklarende bemærkningDisse huse har en række porte til bl.a. gennemføring af elforsyning, diffusionspumpetilslutninger og diagnose- og overvågningsinstrumenter. De kan åbnes og lukkes for udskiftning af deri anbragte komponenter og er fremstillet af et passende umagnetisk materiale såsom rustfrit stål.5.9. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i anlæg til berigning ved elektromagnetisk separation Indledende bemærkningVed den elektromagnetiske proces dannes der ved ionisering af et salt (typisk UCl4) uranmetalioner, som accelereres og passerer gennem et magnetfelt, der gør, at ioner af forskellige isotoper følger forskellige baner. Hovedkomponenterne i en elektromagnetisk isotopseparator er et magnetfelt til afbøjning af ionstrålen og adskillelse af isotoperne, en ionkilde med acceleratorsystem og et opsamlingssystem for de adskilte ioner. Processen kræver desuden hjælpesystemer såsom strømforsyning til magneten, højspændingsstrømforsyning til ionkilden, vakuumsystem og omfattende kemiske håndteringssystemer til opsamling af produktet og rensning/genanvendelse af komponenter.5.9.1. Elektromagnetiske isotopseparatorer Elektromagnetiske isotopseparatorer, der er specielt konstrueret eller forberedt til adskillelse af uranisotoper, samt udstyr og komponenter dertil, herunder følgende:a) IonkilderSpecielt konstruerede eller forberedte enkelte eller flerdobbelte ionkilder, som består af dampkilde, ionisator og stråleaccelerator, er fremstillet af egnede materialer såsom grafit, rustfrit stål eller kobber og kan levere en samlet ionstrålestrøm på 50 mA eller derover.b) IonkollektorerKollektorplader bestående af to eller flere spalter og lommer, der er specielt konstrueret eller forberedt til opsamling af ionstråler af beriget eller udarmet uran og fremstillet af egnede materialer såsom grafit eller rustfrit stål.c) VakuumbeholdereSpecielt konstruerede eller forberedte vakuumbeholdere til elektromagnetiske uranseparatorer, fremstillet af et egnet umagnetisk materiale såsom rustfrit stål og konstrueret til drift ved et tryk på 0,1 Pa eller derunder.Forklarende bemærkningBeholderne er specielt konstrueret til at indeholde ionkilderne, kollektorpladerne og vandkølede beklædninger; de er tillige forberedt for tilslutning af diffusionspumpe og åbning og lukning med henblik på af- og påmontering af disse komponenter.d) MagnetpolstykkerSpecielt konstruerede eller forberedte magnetpolstykker med diameter over 2 m, som benyttes til at opretholde et konstant magnetfelt i en elektromagnetisk isotopseparator og at overføre magnetfeltet mellem naboseparatorer.5.9.2. Højspændingsstrømforsyninger Specielt konstruerede eller forberedte højspændingsstrømforsyninger til ionkilder, som har alle de følgende egenskaber: i stand til kontinuerlig drift, udgangsspænding 20 000 V eller derover, udgangsstrøm 1 A eller derover og spændingsregulering bedre end 0,01 % over en periode på 8 timer.5.9.3. Magnetstrømforsyninger Specielt konstruerede eller forberedte magnetstrømforsyninger (højeffekt, jævnstrøm), som har alle de følgende egenskaber: i stand til at levere en kontinuerlig udgangsstrøm på 500 A eller derover ved spænding på 100 V eller derover og strøm- eller spændingsregulering bedre end 0,01 % over en periode på 8 timer.6. ANLÆG TIL PRODUKTION AF TUNGT VAND, DEUTERIUM ELLER DEUTERIUMFORBINDELSER, OG SPECIELT KONSTRUERET ELLER FORBEREDT UDSTYR


text: HERTIL Indledende bemærkningTungt vand kan produceres ved en række forskellige processer. Dog er der især to processer, der har vist sig kommercielt anvendelige, nemlig vand-hydrogensulfidudvekslingsprocessen (GS-processen) og ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen.GS-processen er baseret på udveksling af hydrogen og deuterium mellem vand og hydrogensulfid i en række tårne, hvori der under driften er en kold topsektion og en varm bundsektion. Vandet strømmer ned gennem tårnene mens hydrogensulfidgas stiger op fra tårnenes bund mod toppen. Der er en række perforerede bunde, som fremmer kontakten mellem gas og vand. Deuterium vandrer over i vandet ved lav temperatur og over i hydrogensulfiden ved høj temperatur. Fra tårnet i første trin udtages der på det sted, hvor den varme og den kolde sektion mødes, gas eller vand, som er beriget med deuterium, og processen gentages i tårnene i de følgende trin. Produktet fra sidste trin, som er vand med en berigning på op til 30 % deuterium, sendes videre til den destillationsenhed, hvor der produceres tungt vand af reaktorkvalitet, dvs. 99,75 % deuteriumoxid.Ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen ekstraheres der deuterium fra syntesegas ved kontakt med flydende ammoniak over en katalysator. Syntesegassen ledes ind i udvekslingstårne og til en ammoniakkonverter. I tårnene strømmer gassen nedefra og op, medens den flydende ammoniak strømmer oppefra og ned. Deuterium strippes fra hydrogenen i syntesegassen og koncentreres i ammoniakken. Ammoniakken ledes dernæst til en ammoniak-krakningsenhed i bunden af tårnet, medens gassen føres til en ammoniakkonverter i toppen. Der sker yderligere berigning i efterfølgende trin, og der fremstilles tungt vand af reaktorkvalitet ved en afsluttende destillation. Syntesegasfødeblandingen kan leveres fra et ammoniakanlæg, som igen kan opføres i tilknytning til et anlæg for ammoniak-hydrogen-udveksling. I ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen kan der også bruges almindeligt vand som deuteriumkilde.Mange af de vigtigste udstyrsdele til anlæg til tungtvandsproduktion ved GS-processen eller ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen er almindelige i mange dele af den kemiske industri og råolieindustrien. Det er især tilfældet for små anlæg til GS-processen. Imidlertid er få af delene lagervarer. Begge processer kræver håndtering af store mængder brændbare, ætsende og giftige væsker ved højt tryk.Derfor kræves der ved fastlæggelse af konstruktions- og driftskrav for anlæg og udstyr til sådanne processer særlig opmærksomhed omkring valg af materialer og deres specifikationer, så der opnås lang levetid med høj sikkerhed og pålidelighed. Anlæggets størrelse er først og fremmest et spørgsmål om økonomi og behov. Således vil de fleste udstyrsdele blive fremstillet efter kundens specifikationer.Endelig skal det bemærkes, at det for begge processer gælder, at udstyrsdele, som ikke hver for sig er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand, kan samles til systemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand. Katalysatorproduktionssystemet i ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen og vanddestillationssystemerne til den endelige koncentrering af tungt vand til reaktorkvalitet i begge processer er eksempler herpå.Udstyrsdele, der er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand, enten ved vand-hydrogensulfid-udvekslingsprocessen eller ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen, omfatter følgende:6.1. Vand-hydrogensulfid-udvekslingstårne Udvekslingstårne af fint kulstofstål (f.eks. ASTM A516) med en diameter på 6 m (20 fod) til 9 m (30 fod) med et driftstryk på 2 MPa (300 psi) og derover og et tillæg for korrosion


text: på 6 mm eller derover, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved vand-hydrogensulfid-udvekslingsprocessen.6.2. Blæsere og kompressorer Ettrins centrifugalblæsere og -kompressorer med ringe trykforøgelse (dvs. 0,2 MPa eller 30 psi) til transport af hydrogensulfidgas (dvs. gas med mere end 70 % H2S), som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved vandhydrogensulfid-udvekslingsprocessen. Sådanne blæsere og kompressorer har en kapacitet på 56 m3/s eller derover (120 000 SCFM) ved et tryk på sugesiden på 1,8 MPa (260 psi) eller derover og er forsynet med egnede tætninger for drift med våd H2S.6.3. Ammoniak-hydrogen-udvekslingstårne Ammoniak-hydrogen-udvekslingstårne med en højde på 35 m (114,3 fod) eller derover og en diameter på 1,5 m (4,9 fod) til 2,5 m (8,2 fod) til et driftstryk på 15 MPa (2225 psi) og derover, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen. Tårnene har tillige i længderetningen mindst én åbning med flange og samme diameter som den cylindriske del, hvorigennem fyldmaterialet kan påfyldes og udtages.6.4. Fyldmateriale til tårnene og cirkulationspumper Fyldmateriale til tårnene og pumper, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen. Fyldmateriale til tårnene omfatter specielt konstruerede kontaktmaterialer, der fremmer god kontakt mellem gas og væske. Pumper omfatter specielt konstruerede dykpumper til transport af flydende ammoniak inden i kontakttårnene i de enkelte trin.6.5. Ammoniak-krakningsenheder Ammoniak-krakningsenheder med driftstryk på 3 MPa (450 psi) eller derover, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen.6.6. IR-absorptionsanalysatorer IR-absorptionsanalysatorer til on-line analyse af hydrogen-deuteriumforholdet ved deuteriumkoncentrationer på 90 % og derover.6.7. Katalytiske brændere Katalytiske brændere til omdannelse af beriget deuteriumgas til tungt vand, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen.7. ANLÆG TIL OMDANNELSE AF URAN OG UDSTYR SPECIELT KONSTRUERET ELLER FORBEREDT DERTIL Indledende bemærkningI anlæg og systemer til omdannelse af uran kan der ske en eller flere omdannelser af uran fra en kemisk form til en anden, bl.a. følgende: omdannelse af uranmalmkoncentrat til UO3, omdannelse af UO3 til UO2, omdannelse af uranoxider til UF4 eller UF6, omdannelse af UF4 til UF6, omdannelse af UF6 til UF4, omdannelse af UF4 til uranmetal og omdannelse af uranfluorider til UO2. Mange af de vigtigste udstyrsdele til anlæg til omdannelse af uran er almindelige i mange dele af den kemiske industri. Eksempelvis benyttes følgende udstyr i disse processer: ovne, roterovne, fluid-bed reaktorer, flammetårnsreaktorer, væskecentrifuger, destillationskolonner og væske-væske-ekstraktionskolonner. Imidlertid er få af delene lagervarer; de fleste udstyrsdele vil blive fremstillet efter kundens krav og specifikationer. I nogle tilfælde skal der tages særlige konstruktions- og udførelseshensyn som følge af de ætsende egenskaber ved nogle af de involverede kemikalier (HF, F2, ClF3 og uranfluorider). Endelig skal det bemærkes, at det ved alle processer til omdannelse af uran gælder, at udstyrsdele, som ikke hver for sig er specielt konstrueret eller forberedt til omdannelse af uran, kan samles til systemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til omdannelse af uran.7.1. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af uranmalmkoncentrater til UO3 Forklarende bemærkningOmdannelsen


text: af uranmalmkoncentrat til UO3 kan ske ved, at malmen først opløses i salpetersyre, hvorefter det rene uranylnitrat ekstraheres med et opløsningsmiddel såsom tributylphosphat. Dernæst omdannes uranylnitraten til UO3, enten ved koncentrering og denitrering eller ved neutralisering med gasformig ammoniak under dannelse af ammoniumdiuranat efterfulgt af filtrering, tørring og calcinering.7.2. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UO3 til UF6 Forklarende bemærkningOmdannelse af UO3 til UF6 kan ske ved direkte fluorering. Processen kræver adgang til en kilde for gasformig fluor eller chlortrifluroid.7.3. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UO3 til UO2 Forklarende bemærkningOmdannelse af UO3 til UO2 kan ske ved reduktion af UO3 med krakket ammoniakgas eller hydrogen.7.4. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UO2 til UF4 Forklarende bemærkningOmdannelse af UO2 til UF4 kan ske ved behandling af UO2 med gasformig hydrogenflyorid (HF) ved 300 500 °C.7.5. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UF4 til UF6 Forklarende bemærkningOmdannelse af UF4 til UF6 foretages ved en eksoterm reaktion med fluor i en tårnreaktor. UF6 kondenseres fra de varme reaktionsgasser ved at lede dem gennem en kuldefælde ved - 10 °C. Processen kræver adgang til en kilde for gasformig fluor.7.6. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UF4 til uranmetal Forklarende bemærkningOmdannelse af UF4 til uranmetal foretages ved reduktion med magnesium (store batcher) eller calcium (små batcher). Reaktionen udføres ved temperaturer over urans smeltepunkt (1130 °C).7.7. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UF6 til UO2 Forklarende bemærkningOmdannelse af UF6 til UO2 kan foretages ved tre forskellige metoder. Ved den første metode behandles UF6 med hydrogen og damp, hvorved det reduceres og hydrolyseres til UO2. Ved den anden metode hydrolyseres UF6 ved opløsning i vand, hvorefter der tilsættes ammoniak, så der udfældes ammoniumdiuranat, som dernæst reduceres til UO2 med hydrogen ved 820 °C. Ved den tredje metode ledes der gasformigt UF6, CO2 og NH3 ned i vand, hvorved der udfældes ammoniumuranylcarbonat. Ved behandling af dette med damp og hydrogen ved 500 600 °C dannes der UO2.Omdannelse af UF6 til UO2 er ofte det første trin i et anlæg til fremstilling af brændsel.7.8. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UF6 til UF4 Forklarende bemærkningOmdannelse af UF6 til UF4 sker ved reduktion med hydrogen.BILAG III I den udstrækning foranstaltningerne i denne protokol omfatter nukleart materiale, som er anmeldt af Fællesskabet, samarbejder organisationen og Fællesskabet under hensyntagen til denne protokols artikel 1 om at fremme foranstaltningernes gennemførelse og om at undgå unødvendigt dobbeltarbejde.Fællesskabet giver organisationen oplysninger om overførsler til både nukleare og ikke-nukleare formål fra hver stat til en anden medlemsstat i Fællesskabet og om sådanne overførsler til hver stat fra en anden medlemsstat i Fællesskabet svarende til de oplysninger, som i henhold til artikel 2, litra a., punkt (vi), (b) og artikel 2, litra a., punkt (vi), (c) skal gives om eksport og import af udgangsmateriale, der endnu ikke har nået en sådan sammensætning og renhed, at det kan benyttes til brændselsfremstilling eller beriges isotopisk.De enkelte stater giver organisationen oplysninger om overførsler til eller


text: fra en anden medlemsstat i Fællesskabet svarende til de oplysninger om det nærmere bestemte udstyr og ikke-nukleare materiale i denne protokols bilag II, som i henhold til artikel 2, litra a., punkt (ix), (a) skal gives i forbindelse med eksport og efter særlig henvendelse fra organisationen i henhold til artikel 2, litra a., punkt (ix), (b) i forbindelse med import.Hvad Fællesskabets fælles forskningscenter angår, udfører Fællesskabet også de foranstaltninger, som denne protokol pålægger stater, eventuelt i nøje samarbejde med den stat, på hvis territorium centrets pågældende institut er beliggende.Det forbindelsesudvalg, som er blevet nedsat i henhold til artikel 25, litra a., i den protokol som omtales i kontrolaftalens artikel 26, vil blive udvidet, så staternes repræsentanter kan deltage, og det kan tilpasses til de nye vilkår, som bliver følgen af denne protokol.Enhver stat, der for at gennemføre denne protokol beslutter under hensyntagen til Fællesskabets og dets medlemsstaters respektive kompetence og ansvar at overlade gennemførelsen af visse bestemmelser, som ifølge denne protokol er staternes ansvar, til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, underretter protokollens øvrige parter herom ved hjælp af en tillægsskrivelse. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber underretter protokollens øvrige parter om sin accept af en sådan beslutning.


text:
 Avis juridique important
 |
 21987A0926(01)
 Brevveksling mellem Europarådet og Det Europæiske Fællesskab - Konsolidering og udvidelse af samarbejdet
 EF-Tidende nr. L 273 af 26/09/1987 s. 0035 - 0039 den finske specialudgave: kapitel 11 bind 13 s. 0029 den svenske specialudgave: kapitel 11 bind 13 s. 0029
 ***** BREVVEKSLING mellem Europaraadet og Det Europaeiske Faellesskab - Konsolidering og udvidelse af samarbejdet (87/476/EOEF) A. Brev fra Europaraadet Strasbourg, den 16. juni 1987 Hr. formand, Ministerudvalget har i sin resolution (85)5 om samarbejdet mellem Europaraadet og Det Europaeiske Faellesskab, der blev vedtaget den 25. april 1985 under sin 76. moederaekke, erklaeret sig overbevist om, at den europaeiske solidaritet styrkes ved en konsolidering og udvidelse af samarbejdet mellem Europaraadet og Det Europaeiske Faellesskab, der er den europaeiske samlings betydeligste organisationer. Det udtrykte sin vilje til med respekt for organisationernes saerpraeg og forskellige procedurer at fremme et snaevrere samarbejde mellem dem for saaledes at virke for det bredest mulige samarbejde paa europaeisk plan. I denne aand har Ministerudvalget givet mig mandat til at optage kontakt med Faellesskabets kompetente instanser for med disse at udarbejde konkrete forslag til en styrkelse af samarbejdet mellem vore to organisationer. Ministerudvalget har paa baggrund af min rapport om resultaterne af disse kontakter besluttet foelgende under iagttagelse af den interne fordeling af kompetencen mellem Faellesskabet og dets medlemsstater: a) Det Europaeiske Faellesskab, repraesenteret af Kommissionen, vil blive indbudt til at deltage i droeftelserne af gensidig interesse i de udvalg, der er nedsat af Ministerudvalget, og som er sammensat af personer, der er udpeget af medlemsstaternes regeringer, herunder de udvalg af denne art, der er oprettet ifoelge deloverenskomster. Naar Faellesskabet har deltaget i udarbejdelsen af et udkast til konvention eller europaeisk overenskomst, indbydes Faellesskabet, repraesenteret af Kommissionen, til at lade sig repraesentere paa de moeder, som ministrenes repraesentanter afholder vedroerende dette udkast. b) Det vil i ethvert nyt udkast til konvention eller europaeisk overenskomst blive overvejet, om det er hensigtsmaessigt at indsaette en bestemmelse, hvorefter Det Europaeiske Faellesskab bliver kontraherende part i konventionen eller overenskomsten; indsaettelsen af en saadan bestemmelse foregriber paa ingen maade den beslutning, som Faellesskabets kompetente instanser maatte traeffe vedroerende dets indgaaelse af konventionen eller overenskomsten. c) Det Europaeiske Faellesskab, repraesenteret af Kommissionen, vil blive indbudt til at deltage i arbejdet af gensidig interesse paa saadanne konferencer, hvori fagministre deltager, og som Europaraadet har oprettet saerlige arbejdsforbindelser med, idet der dog tages forbehold for de beslutninger, som disse konferencers kompetente instanser maatte traeffe. Paa baggrund af resultaterne af vore kontakter og med henblik paa at finde en pragmatisk fremgangsmaade uden at oprette nye bureaukratiske strukturer har Ministerudvalget givet sin tilslutning til foelgende retningslinjer, der uden at foregribe en senere indgaaelse af en helhedsaftale med Det Europaeiske Faellesskab kan godkendes af begge parter, og som i betragtning af beslutningerne ovenfor kan traede i stedet for ordningen af den 18. august 1959, som kom i stand ved brevveksling mellem generalsekretaeren for Europaraadet og formaendene for Kommissionerne for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Europaeiske Atomenergifaellesskab. A. Forbindelserne mellem Ministerudvalget og


text: Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber: 1. Kommissionen tilsender Ministerudvalget den aarlige almindelige beretning, hvis offentliggoerelse er hjemlet i artikel 18 i Traktaten om Oprettelse af et Faelles Raad og en Faelles Kommission for De Europaeiske Faellesskaber. Til gengaeld modtager Kommissionen Ministerudvalgets statutaere rapporter og de rapporter, som Europaraadets generalsekretaer forelaegger Ministerudvalget vedroerende udviklingen i det europaeiske samarbejde. 2. Ministerudvalget kan opfordre Kommissionen til at deltage i sine droeftelser vedroerende udviklingen i det europaeiske samarbejde samt vedroerende alle andre spoergsmaal af gensidig interesse. 3. Kommissionen kan opfordres til at lade sig repraesentere og deltage i moederne for ministrenes repraesentanter om spoergsmaal af gensidig interesse. 4. Ministerudvalget kan tilstille Kommissionen bemaerkninger vedroerende dens beretninger og alle spoergsmaal af gensidig interesse. 5. Kommissionens generalsekretaer deltager almindeligvis én gang om aaret i en udveksling af synspunkter med ministrenes repraesentanter for at goere status over samarbejdet mellem Europaraadet og Faellesskabet. B. Forbindelserne mellem Europaraadets generalsekretaer og Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber: 1. Generalsekretaeren og Kommissionen raadfoerer sig efter behov med hinanden om spoergsmaal af gensidig interesse. Dette samraad tilsigter i stoerst muligt omfang samarbejde, samordning og faelles aktiviteter samt den bredest mulige anvendelse af indholdet af de instrumenter og tekster, som begge parter har vedtaget. 2. Efter behov holdes der moeder paa hoejt niveau mellem embedsmaend fra Europaraadets sekretariat og Kommissionen med henblik paa at undersoege spoergsmaal af gensidig interesse paa bestemte omraader, informere sig om den anden parts programmer, goere status over samarbejdet og eventuelt fastlaegge projekter, der kan gennemfoeres i faellesskab, og som ledsages af en tidsplan og en finansieringsplan for ivaerksaettelsen. Disse moeder tilrettelaegges regelmaessigt isaer vedroerende retlige, sociale, sundheds- og uddannelsesmaessige samt kulturelle anliggender samt vedroerende den europaeiske faelles arv og miljoespoergsmaal, uden at dette er til hinder for, at der indkaldes til saadanne moeder paa andre omraader af gensidig interesse. 3. Kommissionen indbyder i givet fald repraesentanter fra Europaraadets sekretariat til som observatoerer at deltage i arbejdet i dens ekspertudvalg og raadgivende grupper til droeftelse af punkter af gensidig interesse. 4. Europaraadets generalsekretaer og Kommissionen traeffer passende foranstaltninger for at sikre en snaever forbindelse og et taet samarbejde mellem de tjenestemaend i de to organisationer inden for omraader af gensidig interesse. Hertil udpeger begge parter en hoejtstaaende embedsmand med befoejelse til at foelge udviklingen i samarbejdet mellem de to organisationer og tjene som kontaktperson med henblik herpaa. Jeg vil vaere Dem meget taknemmelig, hvis De vil lade mig vide, at ovennaevnte retningslinjer faar Kommissionens tilslutning. Modtag, hr. formand, forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Marcelino OREJA Generalsekretaer for Europaraadet B. Brev fra Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber Bruxelles, den 16. juni 1987 Hr. generalsekretaer, Jeg bekraefter modtagelsen af Deres brev af dags dato vedroerende samarbejdet mellem Europaraadet og Det Europaeiske Faellesskab. Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber deler Ministerudvalgets opfattelse, at europaeisk solidaritet vil blive styrket ved en konsolidering og udvidelse af samarbejdet mellem Europaraadet og Det Europaeiske Faellesskab, der er den europaeiske samlings to betydeligste organisationer. Kommissionen har givet udtryk for sin vilje til med respekt for vore to organisationers


text: saerpraeg og forskellige procedurer at fremme et snaevrere samarbejde mellem dem og saaledes virke for det bredest mulige samarbejde paa europaeisk plan. Kommissionen er yderst tilfreds med de retningslinjer, som Ministerudvalget har besluttet i overensstemmelse med den rapport, som De har forelagt det, med henblik paa at fremme Faellesskabets deltagelse i Europaraadets arbejde, og den tager indholdet af denne rapport til efterretning. Desuden har jeg, paa baggrund af resultaterne af vore kontakter og for at gaa pragmatisk til vaerks uden at oprette nye bureaukratiske strukturer, den glaede paa vegne af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber at kunne meddele Dem, at jeg godkender retningslinjerne i Deres skrivelse, der er gengivet i det foelgende, og som, uden at foregribe en senere indgaaelse af en helhedsaftale med Det Europaeiske Faellesskab, traeder i stedet for den ordning, der blev indgaaet den 18. august 1959 ved brevveksling mellem generalsekretaeren for Europaraadet og formaendene for Kommissionerne for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Det Europaeiske Atomenergifaellesskab. A. Forbindelserne mellem Ministerudvalget og Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber: 1. Kommissionen tilsender Ministerudvalget den aarlige almindelige beretning, hvis offentliggoerelse er hjemlet i artikel 18 i Traktaten om Oprettelse af et Faelles Raad og en Faelles Kommission for De Europaeiske Faellesskaber. Til gengaeld modtager Kommissionen Ministerudvalgets statutaere rapporter og de rapporter, som Europaraadets generalsekretaer forelaegger Ministerudvalget vedroerende udviklingen i det europaeiske samarbejde. 2. Ministerudvalget kan opfordre Kommissionen til at deltage i sine droeftelser vedroerende udviklingen i det europaeiske samarbejde samt vedroerende alle andre spoergsmaal af gensidig interesse. 3. Kommissionen kan opfordres til at lade sig repraesentere og deltage i moederne for ministrenes repraesentanter om spoergsmaal af gensidig interesse. 4. Ministerudvalget kan tilstille Kommissionen bemaerkninger vedroerende dens beretninger og alle spoergsmaal af gensidig interesse. 5. Kommissionens generalsekretaer deltager almindeligvis én gang om aaret i en udveksling af synspunkter med ministrenes repraesentanter for at goere status over samarbejdet mellem Europaraadet og Faellesskabet. B. Forbindelserne mellem Europaraadets generalsekretaer og Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber: 1. Generalsekretaeren og Kommissionen raadfoerer sig efter behov med hinanden om spoergsmaal af gensidig interesse. Dette samraad tilsigter i stoerst mulig omfang samarbejde, samordning og faelles aktiviteter samt den bredest mulige anvendelse af indholdet af de instrumenter og tekster, som begge parter har vedtaget. 2. Efter behov holdes der moeder paa hoejt niveau mellem embedsmaend fra Europaraadets sekretariat og Kommissionen med henblik paa at undersoege spoergsmaal af gensidig interesse paa bestemte omraader, informere sig om den anden parts programmer, goere status over samarbejdet og eventuelt fastlaegge projekter, der kan gennemfoeres i faellesskab, og som ledsages af en tidsplan og en finansieringsplan for ivaerksaettelsen. Disse moeder tilrettelaegges regelmaessigt isaer vedroerende retlige, sociale, sundheds- og uddannelsesmaessige samt kulturelle anliggender samt vedroerende den europaeiske faelles arv og miljoespoergsmaal, uden at dette er til hinder for, at der indkaldes til saadanne moeder paa andre omraader af gensidig interesse. 3. Kommissionen indbyder i givet fald repraesentanter fra Europaraadets sekretariat til som observatoerer at deltage i arbejdet i dens ekspertudvalg og raadgivende grupper til droeftelse af punkter af gensidig interesse. 4. Europaraadets generalsekretaer og Kommissionen traeffer


text: passende foranstaltninger for at sikre en snaever forbindelse og et taet samarbejde mellem de tjenestemaend i de to organisationer inden for omraader af gensidig interesse. Hertil udpeger begge parter en hoejtstaaende embedsmand med befoejelse til at foelge udviklingen i samarbejdet mellem de to organisationer og tjene som kontaktperson med henblik herpaa. Modtag, hr. generalsekretaer, forsikringen om min mest udmaerkede hoejagtelse. Jacques DELORS Formand for Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber


text:
 22.6.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 161/53
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 268/2015
 af 30. oktober 2015
 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen [2017/1057]
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens forordning (EU) 2015/1298 af 28. juli 2015 om ændring af bilag II og VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1223/2009 om kosmetiske produkter (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag II til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 1a (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1223/2009) i kapitel XVI i bilag II til EØS-aftalen:
 »—
 32015 R 1298: Kommissionens forordning (EU) 2015/1298 af 28. juli 2015 (EUT L 199 af 29.7.2015, s. 22).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) 2015/1298, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2015, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2015.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Oda SLETNES
 Formand
 (1) EUT L 199 af 29.7.2015, s. 22.
 (*1) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 17.3.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 72/59
 AVS-EU-AMBASSADØRUDVALGETS AFGØRELSE Nr. 1/2016
 af 7. marts 2016
 om godkendelse af fravigelser fra finansforordningen for Centret for Virksomhedsudvikling (CVU) [2016/383]
 AVS-EU-AMBASSADØRUDVALGET HAR —
 under henvisning til bilag III til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (1), særlig artikel 2, stk. 6,
 under henvisning til AVS-EF-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 5/2004 af 17. december 2004 om finansforordningen for Centret for Virksomhedsudvikling (2), (»CVU-finansforordningen«), og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (AVS-EU-partnerskabsaftalen) skal AVS-EU-Ambassadørudvalget overvåge CVU's overordnede strategi og føre tilsyn med bestyrelsens arbejde.
 (2)
 I henhold til bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen skal CVU's bestyrelse »fastlægge budgetordning og personaleregler samt nærmere regler for driften«.
 (3)
 Vedtægterne og forretningsordenen for Centret for Virksomhedsudvikling, der blev vedtaget ved AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 8/2005 (3) (»CVU-vedtægterne«), og CVU-finansforordningen fastsætter sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til underretning af og tilsyn fra AVS-EU-Ambassadørudvalgets side.
 (4)
 AVS-EU-Ministerrådet besluttede på sit 39. møde den 19.-20. juni 2014 i Nairobi i en fælles erklæring at gå videre med den ordnede lukning af CVU og at ændre bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen og med henblik herpå at give AVS-EU-Ambassadørudvalget beføjelse til at gå videre med dette spørgsmål med henblik på vedtagelse af de nødvendige afgørelser.
 (5)
 AVS-EU-Ambassadørudvalget erindrede i sin afgørelse nr. 4/2014 (4) om, at lukningen af CVU skal gennemføres under hensyn til CVU-tilsynsmyndighedernes kompetence som fastlagt i bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen og de nærmere ordninger, der er fastsat i AVS-EU-Ministerrådets fælles erklæring.
 (6)
 I anmodningen fra CVU's bestyrelse til AVS-EU-Ambassadørudvalget i skrivelse af 19. oktober 2015 forklares det, at CVU-bestyrelsen i forbindelse med lukningen af CVU ønsker at fravige artikel 27, stk. 1 og 5, i CVU's finansforordning, og den anmoder om tilsynsmyndighedernes forhåndsgodkendelse heraf.
 (7)
 Ændringen eller fravigelserne af CVU-finansforordningen og CVU-personalevedtægterne (5) kræver alt efter de behov, der måtte opstå under gennemførelsen af proceduren for den ordnede lukning af CVU, en fleksibel procedure.
 (8)
 Det er nødvendigt at tilpasse kravet om udpegning af et revisionsfirma for en periode på tre år, jf. CVU-finansforordningens artikel 27, stk. 1, og kravet til dette firma om hvert år at udarbejde en lovpligtig revisionsberetning, jf. CVU-finansforordningens artikel 27, stk. 5, for at sikre en mere effektiv procedure i forbindelse med organisationens nedlukning —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 1. AVS-EU-Ambassadørudvalget afgiver positiv udtalelse om fravigelse af artikel 27, stk. 1 og 5, i CVU-finansforordningen med øjeblikkelig virkning.
 2. Uanset artikel 27, stk. 1, i CVU-finansforordningen kan CVU udpege et revisorfirma for en periode på fire år for regnskabsårene 2013-2016. Dette revisorfirma udvælges i overensstemmelse med de udbudsprocedurer, der er fastsat i CVU-finansforordningen.
 Uanset artikel 27, stk. 5, i CVU-finansforordningen vil der for de år, for hvilke der endnu ikke er gennemført revision, blive iværksat en


text:
samlet revision, og CVU's bestyrelse vil blive forelagt én afsluttende rapport.
 Artikel 2
 AVS-EU-Ambassadørudvalget giver CVU's bestyrelse beføjelse til at fravige og/eller ændre CVU-finansforordningen og CVU-personalevedtægterne alt efter de behov, der måtte opstå under gennemførelsen af proceduren for den ordnede lukning af CVU. CVU's bestyrelse underretter straks AVS-EU-Ambassadørudvalget om alle sådanne afgørelser om fravigelse og/eller ændring af CVU-forordningerne.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 7. marts 2016.
 På AVS-EU-Ambassadørudvalgets vegne
 P. DE GOOIJER
 Formand
 (1) Aftale undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou (EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3) som ændret ved aftale undertegnet den 25. juni 2005 i Luxembourg (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 27) og ved aftale undertegnet den 22. juni 2010 i Ouagadougou (EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3).
 (2) EUT L 70 af 9.3.2006, s. 52.
 (3) EUT L 66 af 8.3.2006, s. 16.
 (4) EUT L 330 af 15.11.2014, s. 61.
 (5) EUT L 348 af 30.12.2005, s. 54.